A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 149 
szavukat ertse. A hagyomäny szerint az elsö telepitök a Kruczler, Geiszler, Sifer 
es Leibszig csalädok voltak; a Kruczlerböl Kurucz, a Siferböl, mely tulajdonkepen 
Sifertekerböl vältozott Sifertekel re, majd rövidült Sifertek es Siferre, Sebestyen 
lett. Az anyakönyvek esketesi adatai szerint különben a nemetek mär a mult szazad- 
ban is összehäzasodtak a magyarokkal, a mi elmagyarosodäsukat csak meg jobban 
siettette. 
Örvenyesröl mär a nepszämläläs is megmondja, hogy ott nagyobb nemet 
koloniät kell keresnünk; igaz, hogy az 1890. evi nepszämläläs 228 lakosböl csak 28-at 
mond nemetnek, de az 1880. evben 219 laköböl meg 157 (tehät °/, resze) nemet 
volt. Fenves E. 1851-, 1841- es 1836-ban, KorABınsky 1786-ban következetesen 
nemet falunak irjäk, csak VAryı mondja 1796-ban «elegyes»-nek. Az örvenyesick 
nemet eredetüket egeszen tisztän tudjak, söt ma is beszelnek nemetül, dülöneveiknek 
is az üjabb magyar neven kivül megvan a nemet nevük; Württembergböl szarmaz- 
tatjäk magukat, kik elözöleg Kis-Lödön laktak s onnan telepite öket ide a tihanyi 
apätsäg. A Kis-Lödröl valö nemet csalädok utödai 1893-ban meg 24 csalädot s 
igy Örvenyes csalädainak csaknem felet tett@k ki; a nemetsegre es6 többi csalädok 
a Bakony szomszedos sväb falvaiböl hüzödtak le. A kis-lIödieket mikor telepitettek 
ide, nem tudom, de az anyakönyvek szerint mär 1757-ben itt votak. 
Ennel valamivel kesöbbinek lätszik Aszöfö nemet eredetü lakossäga, 1890-ben 
csak 3, 1880-ban csak 34 n&metet mutat ugyan ki a nepszämläläs, de ez csak azt 
bizonyitja, hogy több leven a faluban a magyar elem, az elmagyarosodäs is gyorsab- 
ban haladt. Fenves 1836-t61 1865-ig minden munkäjaban azt irja röla «nemet-magyar 
falu», vagy «n&met falu, melynek lakosai magyarul is tudnak», a miböl következik, 
hogy a nemetek többsegben voltak. Ez a nemetseg, illetöleg ma mär ennek el- 
magyarosodott utödai a Württembergböl Es Kis-Lödröl valö eredetet &pp ügy 
valljäk, mint az örvenyesiek, öket is a tihanyi apätsäg telepit@ a Balaton melle, csak 
azt nem tudjuk, közvetlenül Kis-Lödröl-e, avagy mär az örvenyesiekböl. A közseget 
1893-ban kepez6 96 csalädböl 46 csaläd s igy a lakossagnak legaläbb is fele 
nemet eredetü. 
Udvariban szinten talalunk n&ämet eredetü csalädokat, összesen 12-t, melyek 
közül 3 ösi (mult szäzadbeli), 5 Örvenyesröl, 4 a bakonyi n&met falvakböl val6, 
utöbbiak mar e szäzadban hüzödtak le a Balaton melle. 
Ez adatsorozatot vegül befejezi az a közlemeny, melyet a Pzsty-gyüjtemenyben 
Siöfokröl olvasunk: «a közseg reszint Horvätorszäagböl, reszint Magyarorszäg külön- 
bözö helysegeiböl nepesittetett» (Prsty: msc.); e szerint tehät Siöfok lakossägäba 
horvät elemek szivödtak fel. 
A mig tehät a Balaton-mellek legüjabb benepesedesi idöszakanak elejeröl 
1720-röl Es vegeröl 1890-röl a statisztika azt tanitja, hogy a nepesseg akkor egy- 
nemü, csaknem teljesen tiszta magyar volt, addig a felsorolt adatok azt bizonyitjäk, 
hogy a ket jelzett ev köz& esö idöszakban a Balatonpart nepessege egyältaläban 
veve nem volt egyseges, hogy a különböz6 idökben kisebb-nagyobb csoportokban 
nagyon is sok nemzetisegi elem került a Balaton mell&e, nemetek, sokaczok, horvätok, 
tötok, melyek rövidebb-hosszabb idö alatt teljesen elmagyarosodtak, beolvadtak a 
magyarsägba annyira, hogy a nepszämläläsok vagy mär egyältaläban nem adnak 
fogalmat röluk, vagy a bevändorläsoknak csak legutolsö hullämait tudtäk meg 
eszlelni elhalvänyult, elmosödott vonäsokban. Am, ha e nemzetisegi eredetü elemek 
nyelve, erzese megvältozott is, mert magyarrä lett, egyet a magyarosodäs nem 
