150 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
tüntethetett el s ez a verbeli, anthropologiai jelleg, melynek a Balaton melleken 
eszlelt väaltozatossägät immär az ezen szakaszban közölt adatok kellökepen erthe- 
töve teszik. 
A nmemzetisegi eredetü elemek elmagyarosodäsa csaknem kivetel nelkül abba 
az idöbe esik, a melyröl pontos nepszämlälasi adataink egyältaläban nincsenek, 
s a meglevö adatok a nemzetisegi viszonyokra ki nem terjeszkednek; &Epp ezert a 
nemzetisegi eredetü elemek pontos szämbeli meghatärozäsa teljesen lehetetlen. 
Vannak ugyan a lakossägnak bizonyos elemei, melyek nemzetisegi eredetet maig 
is megällapithatjuk, de ezek összege koräntsem adja meg mindazoknak szämät, kik 
nemzetisegi eredetüek. 
Igy a nemzetisegi eredetüek köze kell szämitanunk a zsidökat (1890: 3147 
— 5:670°/,), a kik sem fajilag, sem nyelvileg nem tartoztak a magyarokhoz, anya- 
nyelvük a legutolsö generäcziö kivetelevel nemet, a Jözsef csäszär idejeben kapott 
nemet csalädnevüket mind a mai napig megöriztek annyira, hogy a 637 csaläd 
közül alig 10 cserelte fel azt magyar nevvel. 
Nyilvanvalö, hogy a kinek ma meg n&met neve van, mint p. o. Geiger, Hepp, 
Kizlinger stb., bärmennyire is kivetkezett a nev a maga eredeti formäjaböl s bär- 
mennyire megmagyarosodott annak viselöje, az nemet eredetü; lehet, hogy 6 mär 
magyarnak született s csak az apja, söt talän csak a nagyapja, dedapja vändorolt 
be, de nemet vert hozott magäval s azzal hozzäjarult a balatonmelleki magyarsäg 
verehez. Ha most a falvak csalädlistäjaböl kivalogatjuk a nemet nevüeket, tehät 
nemet eredetüeket, a Balaton-mellek 50 falujäban 1057 ilyen nemet eredetü csalädra 
talälunk, a mi mintegy 5285 leleknek felel meg. 
De n&emet eredetüeknek kell vennünk a Balaton melleken azokat a csalädokat is, 
melyek neve Nemet. Ha e csalädnev csak szörvänyosan, itt-ott egy-kettö fordulna 
elö, ezeknek n&met eredetet tulajdonitani meg magam se mernek, mert hiszen egy 
csaläd a «N&met» nevet nemcsak azert kaphatta, mert nemet volt, hanem kaphatta 
magyar volta mellett is akär azert, mert p. o. n&metül is tudott beszelni, vagy 
mert nemet földön järt, vagy Eeppen mert a nemettel tartott stb. stb. Ämde a 
Balaton-mellek 50 faluja közül 32-ben következetesen megvan a Nemet csalädnev, 
azt egy-egy faluban 10—12 csaläd is kepviseli, ügy hogy a 32 faluban összesen 
135 Nemet nevü csaläd @El, a minek 675 lelek felel meg, söt Ööseik mär a mult 
szäzadban laktäk e falvakat; a hol a Nemet csalädnev egesz falusorokban s ily 
tömegekben fordul elö, nem terhetünk ki azon felteves elöl, hogy ezek a csalädok 
nevüket Eeppen eredetük miatt kaptäk. 
Hogyan kaptäk ezt a nevet, azt maga az eleven nepelet mutatja meg. Lengyel- 
tötiban Zıchy B£rA gröf uradalmäban ez idö szerint öt udinei olasz teglavetö el; 
ezek 1889 öta evenkint 5-6 hönapot töltenek itt s aztän hazamennek; egyikükkel 
beszeltem is, eleg j6öl törte a magyar nyelvet, Ortis Pio a neve, ezt azonban a 
videken senki sem tudja, mert mindenki csak Olasz Pistänak nevezi. Az öt olasz 
közül kettö beszel magyarul, a nep csak ezekkel äll szöba s csak ezeket nevezi 
Olasznak, a többiröl csak mint «teglavetök»-röl beszel. A ket Olasz közül az egyik 
vegkepen meg akar telepedni Magyarorszägon s akkor mär nem Ortis, hanem Olasz 
neven kerül ügy az adö-, mint az anyakönyvekbe. Kitünö es Elö pelda ez arra, 
hogyan kapja az idegen nemzetisegü ember magyar nevet a nemzetisegeröl. 
Ha a XVIII. szäzad utolsö 20 &eveben a balatonparti falvakban &lt nemet nevü 
csalädok jegyzeket összehasonlitjuk az 1893. &vi csalädjegyzekkel, legott feltünik, 
