A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 151 
hogy a n&met nevü csalädok szama sokkal több volt (csalknem ketszer annyi), 
mint a mennyi ma. Szamuk megfogyott, mert nevük megmagyarosodott; a nev- 
magyarositäs a XIX. szazad elsö ketharmadaban könnyen Es egyszerüen ment, mig 
fizetni nem kellett erte; többnyire nem a nev hordozöja hajtotta azt vegre, hanem 
maga a nep. Faesz nemet faluböl a Steininger csaläd kitelepült, egyik äga Csopakon, 
a mäsik Paloznakon lelt üj otthont; e falvak lakossäagänak magyar nyelve azonban 
ezt a nevet nem birta meg, a nep az egyik ägät elnevezte Kömüvesnek, a masikat 
Kövesinek, Az adökönyvekben mär e neven szerepelnek s megtörtent, hogy Kövesit, 
minthogy a nevcseret nem jelentette be, nem tudtäk besorozni katonänak. A paloz- 
naki Äcs-ok Zimmermann-ok, a Feherek Weisz-ok, a vörösberenyi Bertäk Bartl-ok, 
Molnär-ok Müller-ek, a zänkai Kurucz-ok Kruczler-ek, a tihanyi Millei-ek Müllerck, 
a fokszabadi Pinter-ek Hosenleiter-ek, az endredi Rest Resch, Lep Leb, a lengyel- 
töti Füzfä-k Krieszhaber-ek voltak, az Aräcson 13 Ev elött megtelepedett Keiss 
zsidöt mindenki Aez neven szölitja, meg a jegyzö is; &s e jegyzeket akär lap- 
szämra kiterjeszthetnem, ha terem engedne. 
A horvät-töt nevü csalädok szama aränytalanul kevesebb ugyan mint a nemet 
nevüeke, de szamuk — csak a ketsegtelenül horvät-töt eredetüeket veve figyelembe — 
igy is meghaladja a 200-at. Ezzel szemben azonban azon csalädok szäama, melyeknek 
a neve Horvat Es Töt, sokkal nagyobb, mint azok&e, a melyek& Nemet s mig a 
Balaton-mellek 50 közsege közül a n&met nevet csak 32 faluban kepviselte 135 
csaläd, addig a Horvät nevet 45 faluban 304 csaläd, a Töt nevet 37 faluban 
242 csaläad kepviselte. E csalädnevek ily tömeges fellepese mellett ism&t nem ter- 
hetek ki azon felteves elöl, hogy azok a csalädok, melyek a Horvät es Töt nevet 
viselik, tenyleg horvät-töt, vagyis ältalänossägban nemzetisegi eredetück. 
Ha mindezen adatokat összegezzük s a nemet &s horvät-töt hangzäsü nevvel 
birö, valamint a Nemet, Horvät es Töt nevü összesen 1938 csalädhoz, vagyis 
9690 lelekhez hozzäadjuk a 3147 zsidöt, kitünik, hogy a Balaton-mellek mai lakos- 
säagaböl, 55,500 lelekböl 12,837 vagy kerekszämban 13,000 lelekre s igy nem keve- 
sebb mint 23°/,-ra lehet meg ma is megällapitani, hogy nem magyar, hanem idegen 
€s nemzeetisegi (n&met, horvät, töt es zsid6) eredetü volt. Igaz, hogy ez a szäm 
— a 23°), — az összes beolvasztott nemzetisegeknek csak egy (talän nagyobb) 
reszet mutatja meg, mert nem teljes, de mindenesetre jobban megerteti velünk azt, 
hogy miert oly kiforratlanul kevert a balatonparti lakosssäg anthropologiäja, mint 
az 1:191°/,, mely az 1890-iki nepszämläläsban a Balaton-mellek nemzetisegeinek 
aranyät jelölte. 
VII. A csaladnevek. 
A balatonparti közsegekben ältalam összeällitott eredeti csalädjegyzekekben, 
mint azt a fennebb közölt peldäböl lättuk (125. 1.), a csalädneven kivül szambeli 
€s a szärmazäsra Es nemzetisegre vonatkozö adatok is vannak. Az elözö szakaszok- 
ban feldolgoztam a szämbeli adatokat s összeällitottam azokat a vegeredmenyeket, 
melyek a szärmazäst es nemzetisegi viszonyokat vilägitjäk meg. A midön tehät e 
szakaszban a csalädneveket ällitom össze, ezeket a reszletadatokat mind mellözhe- 
tem (az eredeti felveteli ivek közleset a ter szüike ügy sem engedi meg) s a nevek 
jegyzeket adom oly alakban, a mint azt a nyelveszek szoktäk közölni (M. Nyelvör), 
azzal az egy különbseggel, hogy minden falunäl külön välasztom az ösi csalädokat 
