NEGYEDIK FEJEZET. 
LAKÄS, TAPLÄLKOZÄS, RUHAZAT. 
1. A falvak. 
Mikor a magyarsäg a Balaton melleket elfoglalta s partjain ürrä lett, hogyan 
tömörült a partokon 6 maga, hogy a meghöditott lakossäg (a szlävsäg), nem tudjuk. 
Bizonyos az, hogy a mai lakott helyek, közsegek €s pusztäk, tülnyomö resze mär 
elsö kirälyaink idejeben lakott hely volt, s hogy ezeken kivül volt meg egy jelen- 
tekeny sora a lakott helyeknek, melyeknek ma csak egyes hatärnevek örzik emleket. 
Tekintve azt, hogy Magyarorszäg akkori lakossäga vajmi keves lehetett s a lakott 
pontok szäma a Balaton melleken megis több volt, mint ma, nyilväanvalö, hogy a 
lakott helyeken sokkal kevesebb ember elt s igy a tömörülesi göczpontok sokkal 
kisebbek voltak, mint ma. A magyarsäg nomäd öskoränak minden esetre igen J6l 
megfelel a települesnek az az elsö formäja, a melyre a helynevekböl következtet- 
hetünk ; minden telep: egy-egy csaläd nyilvan a hozzätartozö rabszolgäkkal (kesöbb 
jobbägyok) együtt s annyi föld, a mennyi az együtt elö emberek &s marhäik ella- 
täsära elegendö. Kesöbb a häborus viläg, a nomäad &let fokozatos megszünese, a 
földmüveles terjedese, a varak keletkezese stb., a lakossägnak erösebb tömörüleset, 
falvak alakuläsät eredmenyezte, melyek szervezetöt mär nem versegi kapcsolat, 
hanem a közös Erdek füzte össze s a melyek elrendezeseben ketsegtelenül a lakossäg 
tulnyomö többsegenek szokäsai, Ösi hagyomänyai Ervenyesültek. Az ätalakuläs folya- 
matänak egyes ällapotai elöttünk ismeretlenek, a törtenelem nem jegyezte fel az 
egyes falvakröl, milyenek voltak utezäi, terei, nem Örizte meg terkepeiket s be kell 
ernünk azzal a következtetessel, a melyet a mai viszonyok tüzetes ismerete Es az 
analogiäk meglehetös valöszinüseggel engednek meg, melyek azonban a Balaton 
melleken 200 evnel regibb idöre nem vonatkoztathatök, mert hiszen a mai lakossäg 
egesz kialakuläsa ebben az idöben törtent s a falvak egyresze ebben az idöben 
keletkezett, mäsresze ebben fejlödött mai nagysägäig, alakjäig. 
A Balaton melleken a lakossäg tömörülesenek mödjäban ma ket egymästöl 
teljesen különbözö typust talalunk. 
Az egyik typushoz csak härom közseg tartozik, ezek : Gyenes-Diäs, Vonyarcz- 
Vashegy es Almädi. Ezeket -az jellemzi, hogy nincs belsösegük, következeskepen 
nincsenek utezäik sem, a melyekben a häzak szepen egymäs melle sorakoznänak. 
A gazdänak megvan a maga häza, körüle a häztäja, iställöja, pajtäja Es egyeb 
gazdasägi mellekepületei, ezek körül van a retje, a szäntöja, a szöllöje, mindez 
egyetlen zärt tagban; aztän következik megint egy ilyen kerek zärt — kisebb 
vagy nagyobb — birtok s az egesz közseg csupa ilyen zärt egyes birtoktestekböl 
kerül ki (läsd az 1. äbrät). A települes ezen alakja nälunk a hegyközsegekböl fej- 
lett ki; Vonyarcz-Vashegy es Gyenes-Diäs Keszthelynek, Almädi Vörös-Berenynek 
volt szöllöhegye, ezek azonban az önällö közsegeket megilletö összes politikai 
