A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 163 
jogokat fokozatosan megszerezven, — az elsö kettö a mult szazad negyvenes £vei- 
ben (l. a 14. es 15. |.) az utöbbi a hetvenes evekben (l. a 25. 1.) — ma belsöseg 
nelkül is külön független közseget kepeznek. 
A lakossäg tömörülesenek mäsik typusahoz tartozik a Balaton mellekenek 
többi 47 közsege. Ezeknel van külön belsöseg vagyis falu, melyben a häzak 
utezäkban sorakoznak. Minden häznak van beltelke, udvara, vetemenyese, kis kertje, 
szerüskertje, de minden häzhoz tartozik a kültelken egy darab szäntö, ret, szöllö; 
a belsöseghez tartozö birtok tehät több tagban van a hatärnak a megfelelö kul- 
turara alkalmas területein. 
A települes ket typusa közt tehät igen nagy &s erösen jellegzett különbseg van. 
A lakossägnak falvakban valö tömörülese is többfelekepen törtenhetik, a mi 
a falvak elrendezeseben, az utczahälözatokban nyer kifejezest. Nemelyik falunak 
utezai mind egy közeppontböl sugarasan futnak szet, mäsikban csak egy utcza 
van. mely Aöralakban veszi körül a falu közepen ällö templomot &s teret, ismet 
mäsikban egy egyenes föutezäval s ennek ägaival van dolgunk. A Balaton melleki 
falvaknak megvan a maguk hatärozott Es egyseges jellegük s ez az, hogy eredetileg 
mind egyellen többeE-kevesbb& egyenes utczäböl ällottak, mely vagy beleesett vala- 
mely föközlekedesi vonalba, orszägütba, vagyis 
az utczät maga az orszägüt alkotta, vagy mind- j 
ket vegevel ilyenhez csatlakozott. A lakossäg 
szaporodäsäval a közsegek növekedtek s mert Net 
az utczäkat nem lehetett vegtelen hosszüsäguakra 
[3 
nyüjtani, a nagyobb falvakban üj, a föutczäböl 
Sz0ld Szanto 
elägazö vagy azzal parhuzamosan haladö utczäk 
keletkeztek, melyeket egymässal ujabb &s kisebb 
utczäk, közök kötöttek össze. Igaz, hogy igy a 
fejlödes eredmenyekent gyakran bonyolult utezahälözatokat kapunk, de a Balaton 
melleken ezekröl csaknem egyenkint kimutathatö, hogy utölagosan Es pedig leg- 
többnyire mär a XIX. szäzadban epültek ki az eredetileg egyetlen utezaböl ällö 
faluban. (Läsd a VI. täblät.) 
A Balaton melleke ezen ügynevezett soros falvak alakjai közül tekintelyes 
szamban örizte meg az eredeti, ösi, legegyszerübb alakot, a mely t. i. typusosan 
csak egyetlen utczäböl äll. Neha az utcezänak a ket sora minden megszakitäs nelkül 
halad a falu egyik vegetöl a mäsikig, neha azonban egyik vagy mäsik sort vagy 
mindakettöt a terszini viszonyok megszakitäsra kenyszeritek s az ilyen helyeken 
kis zsakutezäk, balatoniasan köz-ök keletkeznek. Ilyen egyetlen utezäböl ällö falvak 
a Balaton melleken a következök: Csehi, Orda, Balaton-Keresztür, Balaton-Magyaröd, 
Egenföld, Tördemicz, Rendes, Örvenyes, Kövesd, Csopak. Az utöbbi kettönel vannak 
közök is. Mig a falunak csak egyetlen egy utczäja van, nevre persze nincs szükseg; 
az ilyen falvakban nem is talälunk utezaneveket; ha a nep pontosabban akarja 
megjelölni egyik vagy mäsik gazda häzänak helyet, mindössze annyit mond, hogy 
az Alszegen vagy a Felszegen, az innensö vagy a tulsö soron; az utcza közep- 
reszet csak ritkän jelöli meg s akkor a Derek-uteza elnevezest hasznälja (p. o. Törde- 
miczen). Ha a faluban csak egy köz van, annak külön nevet adni fölösleges, mert 
hiszen ha valaki a Közröl beszel, nyilvänvalö, hogy ez alatt nem £rthet mäst, mint 
a falu egyetlen közet; ha azonban több köz van, akkor ezeket vagy a bennök lak6ö 
csalädokröl, vagy fekvesükröl, vagy vegül arröl, hogy hovä vezetnek, nevezik el. 
11* 
1. äbra. Egy hegyközs£gi telek alaprajza 
Vonyarez-Vashegyen. 
