164 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
loy Kövesden van az Orszägüton kivül, Selyem, Magyar, Torma, Nagy es Györfi 
köze a bennök lakökröl; Csopakon szinten van Orszägüt, tovabba Simonker, Malom- 
köz, Tulsösari-üt es Melyaroki-üt. 
Az üjabb települes ältal keletkezett häzsorok ehhez az egyetlen utczähoz 
különfelekepen csatlakoznak. Az egyik alaknäl az üjabb települ&s nem az egyetlen 
utcza vonaläban folytatödik, hanem annak egyik vagy mäsik vegchez s rendesen az 
utcza vonaldra s2zög alatt törtenik, ezeknel a falvaknäl tehät tulajdonkepen meg 
mindig egy utceza van, de az megtörik, sarkot k&epez. Mihelyst az egyetlen uteza 
függeleket kap, azt a nep ettöl megkülönbözteti s ez mär nevvel törtenik,; mig 
ilyenkor az eredeti ösi utcza ältalänosan Nagy-, Öreg-, ritkäbban Hosszü-, üjabban 
Fö-uteza nevet kap, a függelek neve rendesen elärulja az üjabb települest. Az ilyen 
üj települes ältal függeleket nyert falvak typusa a Balaton melleken Zamärdi, 
melynek egyetlen utcezäja nyugati vegen hirtelen megtörik s a vasütig lenyulik; 
nyilvänvalö, hogy az a hosszabb resz, mely beleesik a Siöfokröl Köröshegyre vivö 
orszägütba s mely pärhuzamos a vasüt vonaläval, a falu regi resze, ezt ma Nagy- 
utcezänak nevezik, s hogy az a rövidebb utezaszakasz, mely a falu nyugati vegetöl 
a vasütig terjed, ü] s a nep tenyleg Ujsor-nak nevezi s tudja röla, hogy csak 
1861 es 1863 közt eEpült. Ilyen alakulästak meg a Balaton melleken Faluszemes, 
Balaton-Bereny, Meszes-Györök es Zanka is. 
Az üj települesböl szärmazö utezasor sokszor nem az eredeti jegyetlen utcza 
valamelyik vegehez csatlakozik, hanem annak dereka Ldjan indul ki s kepez egy 
vagy ket rövid ägat; olykor ez az alak együtt van meg az elöbb leirttal, a 
mikor is a föuteza vegehez is csatlakozik egy Ujsor, de derekäböl is elägazik 
egy utcza. Ehhez az alakcsoporthoz tartoznak a Balaton melleken: Szepezd, melynek 
van egy Nagy-utczäja Felszeggel es Alszeggel, meg egy Felsö-utezäja, mely a Nagy- 
uteza derekaböl ägazik ki; Akali, melynek Hosszü-utezäjaböl Agazik el a Kis-utcza; 
Balaton-Szent-György, a hol van egy Fö-uteza Alszeggel &Es Felszeggel, melynek 
eszaki vegehez csatlakozik a het häzb6l All6 Uj-uteza, mig derekäböl indul ki a 
Köz, melynek, minthogy egymagäban van, egyeb neve nincs; Balaton-Ederics, 
melynek egy Fö-utczäja van Alszeggel &s Felszeggel, ennek deli vegehez csatlako- 
zik az Ujfalu, Alsö- es Felsösarokkal, mig derekäböl a Bodonköz ägazik el; Lovas, 
a hol a fö uteza neve Hosszü-uteza (mint Akaliban is), ägai a Nemessor, a Temetö- 
uteza es a Czinczaköz. Ilyenek meg Aräcs, Paloznak, Zalavär &s Szärszö. 
A Balaton 47 falujäböl tehät 24 maig is tiszta typusos egyutczäs alak, mert 
ezeknel az üj települes ältal keletkezett Üj utezäk meg mindig oly rövidek, kicsinyek, 
hogy inkäbb zsäkuteza jellegtiek, a mit legjobban bizonyit az, hogy a felsorolt 
falvakban az üj utezäcskäk a föutezäval külön utezäcskäk, közök ältal nincsenek 
összekötve s igy hälözatot nem adnak. 
Olykor az eredetileg egyetlen utczäböl ketägü villa mödjära elägaz6 kisebb 
utezäcska Ujabb települesekkel oly hosszüra fejlödik, hogy elsö pillantäsra alig lehet 
megällapitani, csakugyan egyetlen utezäböl keletkezett faluval van-e dolgunk ? 
Ilyenkor azt, hogy a ket utceza közül melyik az eredeti, legott megmondja az, 
hogy melyik esik a föutvonalba es melyikben van a templom. Igen termeszetes, 
hogy ha az ilyen faluban az egyik utcza vegeböl a mäsiknak a vegebe akarunk 
menni, a ket utcza torkolatät meg kell kerülni; hogy ezt az utat megröviditsek, 
ätjarökat, közöket keresnek, melyek a ket utezät egymässal közvetlenül összekötik 
s melyeket az üj települesek utezäkkä epitenek ki. Ilyen alakuläst lätunk Körös- 
