A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
165 
hegyen, a hol a ket ägat ket köz köti össze; itt van egy Fö-, egy Belsö- €&s egy 
Bürök-uteza s ket köz, a Kiskocsmai es a Templomköz; a Bürök-utezät most 
Erzsebet-utezänak nevezik, mert oda ültettek az Erzsebet-fäkat. IIyen Endred is 
a hol a ket hosszü utezät egy köz köti össze, a hol azonban a föutezäböl meg 
vagy härom rövid utezäcska (zsäkutezäk) ägazik el; utcezanevei: Templom-uteza 
(a föuteza), Nemet- vagy Belsö-uteza a XVIll. szäzad vegen ide telepedett moöri 
nemetekröl, Külsö-uteza, Alszeg, Seti-uteza, Csirkevölgy, a melyben a czigänyok 
laktak, es Szecseny-utcza, a melyet 1861-ben SzEcHEnYı IstvAan haläla emlekere 
neveztek el igy, melyet azonban a nep egyszerüen csak Szecsenynek mond (i &s 
uteza nelkül). IIyen Vörös-Bereny, melynek utezäi: Uri-, Nagy-, Alszeg-, Lörincz- 
uteza, köze a Ködisböditö («ez csak amolyan zu,g/a» [= züguteza|, mondta erre 
a nep). Ilyenek vegül meg Öszöd is, Vörs is. 
Az egyetlen utezajü falu tovabbfejlödesenek egy mäsik alakja az, hogy a 
Föuiczaval parhuzsamosan epül ki egy, esetleg ket-hdrom utcza ıs, melyeket egy- 
mässal ismet utczäk, közök kötnek össze. Ilyen p. o. Kilitii, a hol az eredetileg 
egyetlen es nevtelen utczät most Öreg (= Nagy)-utczänak nevezik (ebben van a 
ket templom is, mig a töle nyugatra esö s vele pärhuzamos s csak 1848. öta 
kiepült uteza az Ujsor; ezeken kivül van meg Bekaväros, Körintus, Csordahegyi 
vagy Külsö-uteza, Köz, Nixport-uteza es Tizenhäromväros vagyis czigänynegyed. 
IIyen közök ältal összekötött pärhuzamos utezakböl all Siöfok is, a hol szinten 
van egy Nagy- Es egy Uj-uteza, ezeken kivül van Molnär-, Kele-, Zseller-, Alsö-, 
Kereszt-, Küt-, Kis- es Vaäsärteri-uteza, mely utöbbiak azonban mind hivatalos &s 
az eletbe ät nem ment nevek; Als6-Örsön härom pärhuzamos utezäcska van s 
ezeket ket vegükön ket utcza köti össze; az utcezanevek ezek: Hetessy-, Mörocza-, 
Horväth-uteza a bennök lakö csaläadokröl, toväabba Nagyküt-uteza, Gratyaszär-utcza 
es Vörösvar. Ide tartoznak meg Lelle, Boglär, Udvari, mely utöbbinäl a ket pär- 
huzamos utezät maga az orszägüt, köti össze Es Salföld, a hol a Fö-utezäval a meg 
teljesen ki nem £pitett Gidinai-uteza pärhuzamos. 
Az üjabb települesek ältal keletkezett ezen föbb falualakoknak reszben a 
terszini viszonyok, reszben a települes nagysäga szerint valö combinatiöiböl szär- 
maznak azok az utczahälözatok, a melyeket a Balaton legnepesebb helyein, Lengyel- 
tötin, Keszthelyen, Kövägs-Örsön, Badacsony-Tomajon, Balaton-Füreden, Kenesen, 
Balatonfö-Kajaron, Fokszabadiban s nehäny kevesbbe nepes, de igen tagolt tersegen 
epült falunäl, Aszöfön, Szigligeten Es Tihanyban taläljuk. Ezeknek mindegyiknek 
megvan az egy föutczäjok, mely persze mindig a falu legregibb resze. Az elneve- 
zesekben is a jelleg mindig ugyanaz marad, mint maga az elv is, melylyel a nevek 
adatnak. A nepnel az utcza fogalma annyira az egyenes vonalhoz van kötve, hogy, 
ha ugyanazon utcza iranyt vältoztat, annyi nevet kap, a häny iränyü szakasza van. 
Igy aztän nemely helyen igen sok utezanev van, a szerint, a mint az utezäk a ter- 
szini viszonyok hatäsa alatt többször vältoztatjak iränyukat. 
Igy p. o. Balatonfö-Kajär utczanevei ezek: Felsöszer, Sebestyenköz, Kenesei- 
köz, Kuria, Kis-Kajär, Kertalja, Csillagmajor, Templomköz, Kuriai elsö es mäsodik 
köz, Balassa-köz, Bottyänszer, Zsäk-uteza, Säriszer, Czincza, Törökszer, Dezsököz, 
Templom-uteza, Poläkdomb, Szelküt-uteza, Korintus- es Kisret-uteza. Mint e jegyzek 
mutatja, sok nev tulajdonkepen nem is utezät jelent, hanem a közseg egy-egy 
reszet jelzi, mint p. o. Kuria, Kis-Kajär, Csillagmajor stb.; a szer ältaläban utceza 
ertelemben järja, s ügy ezeknek, mint a közöknek tulnyom6 resze csalädokröl &s 
