166 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
szemelyekröl kapta a nevet; erdekes a Korintus elnevezes, melylyel mär Kiliti 
utcezanevei közt is talälkoztunk &s a Czincza, mely mär Lovason is elöfordult. A nep 
sem e nevek eredeteröl, sem jelenteseröl felvilägositäst adni nem tudott egyik 
helyen sem. 
Fokszabadiban van: Fö-uteza, Uj-utcza, melyet hivnak Felsöszernek vagy 
Katholikus-utezänak is, tovabba Siömarosi-uteza, melyet hivnak Alsöszernek vagy 
Tükör-utezanak is; e harom utcza tulajdonkepen egy vonalban fekszik, ezt fejezi 
ki az Alsöszer, Felsöszer elnevezes is, de mert különbözö korü (mutatja az Üj 
elnevezes), mindegyik mäs-mäs nevet kapott, megmaradvan a Fö-uteza elnevezes 
a legregibb derekresznek. A Fö-utezaböl indul ki a Belsö-uteza, melyet az urasägi 
ispan lakäsäröl Ispän-utezänak, s mert folytatäsa az enyingi orszägüt, Enyingi- 
utezänak is neveznek; ezzel pärhuzamos a Külsö-uteza, ezeken kivül van: Sarok-, 
Mätyäs-Ferencz-utcezäja vagy Csordäs köze es Köz vagy Beni Köze. 
Balaton-Füreden mär különbseget kell tenni a regi Es az Uj utcezanevek közt; 
regen nem volt csak Fö-utcza Alszeggel Es Felszeggel s ezenkivül ügynevezett 
sarkok &s pedig: Siske-, Varga-, Somogyi- es Ujhelyi sarok. Ma mär a hatösäg a 
következö neveket ällapitotta meg hivatalosan: Templom-, F6ö-, Berek-, Liget-, 
Iszalag-, Väzsonyi-, Köves-, es Zsigmond-uteza (= Akö köze). Hät ezck a nevek 
papiron megvannak, de az eletbe annyira nem mentek ät, hogy mikor en ezeket 
összeszedtem, maga a közseg biraja sem tudta öket. 
Ilyen mondva csinält, de nem alkalmazott, nem elö nevek vannak Aszöfön is: 
Templomter, Keresztter, Iskolater, toväbbä Läszlö-, Major-, Tegla-, Kereszt-, Iskola-, 
Malom- es Alsö-uteza; itt mär a hatösag nehäny közt is utezanak leptetett elö s 
igy aztäan nem maradt Aszöfön köz, csak egy, s annak sincs neve. 
Badacsony-Tomajban a következ6 utczak vannak: Somogyi-utcza, Sarok-, 
Gidina- vagy Balatonyi-üt, Templom-uteza es Tag-üt. A Gidina nev mär elöfordult 
Salföldön, ertelmet, eredetet azonban egyik helyen sem tudtäk megmondani. 
Kövägö-Örsnek, bär utezahälözata bonyolultnak lätszik, szinten keves az utczäja 
s a hälözat tulajdonkepen igen egyszerü: van egy Föutczäja, melynek egyik vege 
a Köveskalli-, masik vege a Kekkuti-utezäba megy ät, egyik äga pedig a Fülöpi- 
uteza, a mäsik a Rözsa- vagy Viczispän-uteza ;, az elsö härom nev megmondja, 
hogy az illetö utczäkon hovä jutunk, az egyiken Köves-Källra, a mäsikon Kek- 
kütra, a harmadikon Revfülöpre, vagyis a Balaton-partra ; a Rözsa-utcza a mäsik 
nevet arröl kapta, hogy ott lakott a megyei alispan. A Föutczaban megkülönböz- 
tetik a Felszeget, Derekszöget Es Alszöget is, a mi legjobban bizonyitja nemesak 
azt, hogy ez volt a falu legregibb resze, hanem azt is, hogy egy idöben ez volt az 
egyedüli utczäja. Hät ha uteza keves van is, annäl több a köz, a mely azokat 
összeköti ;, ezek Tanärkapu-, Falukutrajärö-, Gatyaszalasztö-, tovabba Säriküti-, Ärpäd- 
kuti-, Köhäti- es Vörösdombi- vagy Temetököz. A Gatyaszalasztö nevvel analog 
az a Gatyaszärköz elnevezes, melylyel mär Alss-Örsön is talälkoztunk, s mely- 
Iyel ugyanolyan alakban Keszthely regi helynevei közt is talälkozni fogunk. A közök 
nevei között azonban a legerdekesebb a Tanärkapu, melyröl Pesty Frıcvzs (Helyn. 
1. 387.) a következöket irja: «Tanärkapu, utcza Köväg6-Örs faluban, Zalamegyeben. 
E kapun ät korlät volt a kimenö marha ellen. A helybeli lakosok mär elfelejtven 
e nev jelenteset, azt meselik, hogy a reformatio elejen az egesz falu protestänssä 
leven s utöbb egy resz visszaterven, ezek az amazok ältal hasznält egyetlen templomot 
elvenni akartäk, együttal segitsegül hivtäk a Käptalan-Töthi felett levö paulinus- 
