A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 167 
kolostorbeli atya ältal vezerelt videk laköit. Midön a segitseg a paulinus atya vezer- 
lete alatt a falu egy utezajan be akart jönni, nehäny protestäns ferfi lesbe ällt sa 
szekeren elöl jövö Zandratyat szekerevel fölforditottäk, ügy, hogy az läbät törven, 
a segelyre jött nep visszatert, melytöl az utcza maig is Tanärkapu nevet visel. 
Nemelyek azonban ügy magyaräzzäk, hogy a tanär szö (professor Eertelme) nem 
oly regi, hanem a regi magyarsag szerint a tanär sz6 korlätolt helyet jelentett 
(Veszeryr: «Balesetek» cz. munkäja szerint is) s a kapunäl korlät volt a kimenö 
marhäk ellen (BArorrı Lasos: Adatok Zalamegye törtenetehez, I., 12., 13.). Tehät 
a zalai /Zandr sz6ö Es a szekely Zandrok sz6 Ertelme talälkozik». 
Kenesen van: Temetö-uteza, Orszägüt, Päsztor-utcza vagy Rigövölgy, Nagy- 
kuti-, Alsö-, Templom- es Csapäs-uteza. A falu keleti resze a Felsö- es Alsö- 
Hoprongyos, melyet mintegy 80 Evvel ezelött zsellerek szälltak meg £s Epitettek ki. 
Pesıy Fricyes (Helyn. I. 130.) szinten felemliti e nevet, s azt hiszi, hogy annak 
eredeti alakja Hatrongyos s arröl igy ir: «Hasonlökepen Hatrongyosnak hivjak 
Veszprem väros &szakkeleti reszet s mint utezanev megvan ez Biharmegye Less 
közsegeben is, mint dülönev Makö väros hataräban Csanädmegyeben s mint puszta 
neve Pely falunäl Hevesmegyeben». 
Ez a föutezäs rendszer megmarad meg az olyan falvaknäl is, melyek a hegy- 
oldalba epültek, mint Szigliget es Tihany. 
Szigligetnel is megvan a Fölszeg, Alszeg. Közep-uteza, tovabba Vär-uteza, 
Fördö-uteza arröl, hogy hovä vezetnek Es Rözsa-uteza, mely egeszen üjkeletü nev. 
Van a falunak egy resze, melyet Tänczosnak hivnak ; e nev ällitölag meg a török 
idökböl maradt, akkor ugyanis a törökök itt mulatoztak szeretöikkel. 
Tihanyban uteza tulajdonkepen alig volt, a nep csak Alsö- es Felsö-utezät 
meg Uj-utezät különböztetett meg ; Uj-utezänak a major feletti öt sor häzat nevez- 
tek, melyet 1848 utan Epitettek ; hanem ezenkivül volt a falu minden reszenek 
külön-külön neve se nevek szäma meghaladta a harminczat: Zärda vagy Klastrom, 
Oldaltelek vagy Juczikert, Megszällö, Anyaväros vagy Pölöske vagy Klastrom-utcza, 
mely a hagyomäny szerint a legregibb megszälläs, Häromhäz, Päsztordomb, Här- 
masdomb, Haärmasalja, Fajtakertek, Majortäj, Szerüskertek, Väroshäzlejtö, Varoshaz- 
domb, mely utolsö ket nev Tihany egykori väros voltänak emleket örizte, Lakatos- 
domb, egyik lakosäröl vagy Kärvalja (Kalväria) hegye a rajta levö Szent Jänos- 
oszlopäval &s a keresztekkel, Iskolalejtö, Magtärlejtö, Ösvenydomb, Pusztakert, 
Majortelek, Nädaskertek, Malomalja, Magtärdomb, Orvoslak, Egyhäzdomb, Zärda- 
domb, Negyesudvar, Sarokkör, Malomkert, Luczernäskert, Revkerület. Volt a Fölsö- 
utezän egy Dörnyei-domb is, de mert j6 földje volt, teljesen elhordtäk. Ezek vol- 
tak a regi elnevezesek, mikor aztän a közseg itt is rendezte az utezanevek kerde- 
set, reszint ezt a nevanyagot hasznälta fel, reszint üj neveket adott, mely utöbbiak 
azonban itt is csak a papiron vannak meg, az eletbe eppügy nem mentek ät, mint a 
többi falvakban. A rendezett utezanevek a következök : Föutczak.: Derek-u., Ös-u., 
Uj-u., Major-u. Zerer.: Atilla-, Kalväria-, Templom-, Alsö-Dombos-, Felsö-Dombos-, 
Balaton-, Zsiga- Bela-, Csillag-, Väsär-, Puszta- Es Major-ter. Aözör.: Oldal-, Peleske-, 
Alsö- &s Felsö-Härmas-, Väroshäz-, Oskola-, Lejtö-, Magtär-, Puszta-, Sarok-, Ösveny- 
köz. Ösvenyek: Malom-, Dombos-, Ekho-, ‚Szent Janos-, Apätösveny es Lakatosköz. 
Vegül megtartotta egy föutczäs rendszeret maga Keszthely värosa is, mely- 
nek utczäit s azok nevvältozäsait Bon1zz ]. (i. h. 16—21. 1.) a következökepen irja le: 
«Keszthelynek legnagyobb utezäja a Föuteza, mely a feneki es sümegi orszägüt 
