168 A Balaton-melleki lakossäag neprajza. 
iränyaban delröl eszakra hüzödik. Vele egyiränyü utczak (s belöle kiägazök) nyu- 
gaton a Deäk Ferencz-uteza, keleten a Hajdu-utcza A Festetics-uteza ... tulajdon- 
kepen a Fö-uteza folytatäsät kepezi, a gröfi kastelyt keletröl felköralakban kerüli 
meg;, ez ütvonal azelött a Fö-utcza iränyäban egyenesen haladt ugyan, de a kas- 
tely parkjanak kibövitese miatt 1886-ban megvältoztattäk. A Festetics-uteza alsö 
vegetöl nyugat feleE a Georgicon-, kelet fel&E a Tapolczai-uteza, mint a zala-apätii 
es tapolczai orszägüt folytatäsakent feltünö utezäak terjednek el. A most emlitett 
föutczakon kivül Keszthelynek szämos mellekutezäja van. Ezek: a Fö-utezät a Deäk 
Ferenez-utezäval összeköt6ö Nädor-, Bakats-, Pethö-, Väroshäz-, Szechenyi-, Iskola-, 
Zarda- Es Kaszärnya-utcezäk. Toväbbä a Föutezät a Hajdü-utczäval összekötö Kis- 
faludy- Es Fejer György-utezak. A pärhuzamosan vonulö szabälyos utczakon kivül, 
melyeket emlitettem, több szabälytalanul haladö mellekuteza van ; ilyenek: a Lehel-, 
Pap-, Fuvaros-, Mezö-, Cserszeg-, Gelencser-, Sajka-, Kerites-, Ärok-, Sarok- es 
Balaton-utezäk. Ezeken kivül vannak utczaközök vagy zsäkutczak, igy a Hajdü- 
utezäban a Szt. Mihälyköz, az Alsö- es Fölsö-Hajduköz, a Cserszeg-utezäban a 
Cserszegköz, a Tapolezai-utezäban a k&t Budapesti-köz, a Festetics-utezäban a 
Festeticsköz, a Föutezäban (az adöhivatal mellett) a Föutezaköz. A väros terei: 
a Föter, Väsärter &s a Balatoni setater. — Polgärvärosnak ket Eszak-deli Es egy 
kelet-nyugati iränyü utcezäja van; ezek: a Föutcza, Gyönyörü- (Päl-utcza) es a 
Kert-uteza. Az utezäknak ezen rendszeres elnevezese 1880-ban Baläs Arpäd, gazd. 
tanintezeti igazgatö inditvanyara törtent, a mikor is a bizottsäg a nep nyelven elt 
regi elnevezeseket nagyobbreszt megvältoztatta. A regi elnevezeseket, valamint az 
utezäk neveben beällott vältozäsokat az aläbbi sorok tüntetik fel ; 1880 elött a Föutczät 
Öreg-utezänak, a Balaton-utezät Gözös-, a Tapolczai-utezät Szalasztö (tulajdonkepen 
Gratyaszalasztö)-, majd Pesti-utezänak, a Fejer György-utezät Uj-utezänak, a Kisfaludy- 
utczät Kiss-, a Lehel-utezät Lehen-, a Zärda-utezät Sörhäz-, a Deäk-utezät Bolha-, kesöbb 
Hosszü-utczänak, az Iskola-utezät Bäbos-, a Szechenyi-utezät Festö-, a Georgicon- 
utezät Kanizsai-, a Cserszegi- &es Mezö-utezät Gyep-, a Bakats-utezät Koväcs-, a Nädor- 
utezät (Györök-, a Pethö-utezät Pölöskei-utezänak neveztek. Az 1880-iki utczaren- 
dezes öta a következö vältozäsok ällottak be: A Föteret, melyet a Szt-Härom- 
sag szoborröl Haromsäg-ternek is hivnak, Andrässy Gyula tiszteletere Andrässy- 
ternek, a Balaton-utezät Jökai 50 &ves jubileuma emlekere Jökai-utezanak, a Fö- 
utezät Kossuth-utezänak neveztek el. Az elpusztult gözmalom mellett a honved- 
kaszarnyäaval szemben a Föutczät es Deäk-utezät az ü. n. Kaszärnya-utezäval kötöttek 
össze. Az utczäk regi elnevezesei között törteneti nevezetessegliek a Pap-, Lehen-, 
(16zös-, Hajdü- es Uj-uteza. A Pap-utezät egykori birtokos ura, a helybeli plebänos 
jobbagyai utän, a Lehen-utczät a Festeticsek ältal betelepitett nemetek, a Gözös- 
utezät az elsö balatoni gözhajö megjelenese, a Hajdü-utezät a török idök alatt itt 
letelepitett gyalog katonasäg, az ü. n. hajdük utän neveztek el. Az Uj-utcza pedig 
azert üj, mert a török idök utän hasitottäk ki. A Fejer György-, Kisfaludy-, Geor- 
gicon-, Deäk-, Bakats-, Pethö- es Nädor-uteza elnevezesek az 1880. Evi utczaren- 
dezes idejeböl valök.» 
Megismerkedven immär a faluval, berendezesevel es utczäival, ätterhetünk a falut 
kepezö egyes egysegeknek, a teleknek s a rajta ällö epületeknek leiräsära. Ezt 
azoknak a barlanglakäsoknak az ismertetesevel kell kezdenünk, melyekhez semmi 
telek sem tartozik, mert csak a legszegenyebb emberek laktäk, a Balaton nepies 
epitkezeseröl szölö fejezetben azonban megis teljes joggal kernek helyet. A jog 
