172 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
— madär, menyet (?) stb. — csont közt egy sipnak fürt szilvamagot, diöhej- 
darabokat, eltepedt szörfeleket &s keves guanot talältunk. — A mäsodik barlang 
mar nagyobb, melysege 6 m., szelessege 2:5 m., magassaga 2:2 m.; keleti feleben 
tüzhely volt, nyugati feleEben vakablakszerü melyedesek, hätsö fala simära vakolt; 
a menyezet füstös; a barlang feneken felmeter vastag szalmareteg felett 2 deczi- 
meteres guano reteg feküdt s ebben egy kerek ajtökötö güzst talältunk. — A har- 
madik 7. szamü barlang ket egymäsba nyilö helyisegböl äll, a külsö6 6, a belsö 
5 m. mely, 3:5 m. szeles, 22 m. magas; a külsö helyiseg falai erösen kormozot- 
tak, az egyik oldalon nyitott tüzhely nyomai, ez 1 m. magas, 16 m. hosszü &s 
0:45 m. szeles volt, tetejet hamuval kevert porladek boritotta. Deli falan az agyagba 
befaragott következö6 betüket lehetett latni: «Csi JA.» A külsö csarnokot a bel- 
sötöl egy oszlop es a rähajlö ket boltiv välasztja el. A belsö csarnok füstmentes 
s Ujabb bövitesnek lätszik. Leletek voltak: egy ek, egy fanyel, hal- es madärcsont 
eleg nagy mennyisegben s nehäny fahasäbocska, Ime ez volt a harom barlang ki- 
kutatäsanak eredmenye; ezek teny- 
leg embertöl lakott helyek voltak es 
ij _ TEE: semmiben sem különböztek az als6, 
\ Bu TG maig is könnyen megközelithetö bar- 
a langoktöl. A 7. szamü barlang kiku- 
Ammm 
> 
ERS 
NEE Ar 
tatäsa különösen erdekes,mertabenne 
talält betük egyszerre sok mindent 
megmagyaräztak. Addig, a mig a nep- 
pel a barlangokröl aältalanossagban 
beszeltem, kepzeletük a tatärokig ka- 
landozott el, most, hogy a betüket 
felolvastam elöttük, egyszerre meg- 
oldottäk, hogy azok a kenesei CSIKER 
JAnos nevenek kezdöbetüi, legott em- 
lekeztek arra is, hogy CsıkEr bizony 
a partban lakott, s most is ott lakna, 
4. abra. A barlangok ätmetszete a regi lejtökkel. 
ha — meghalt talän? dehogy ! — ha a tömlöczben nem ülne. Es most mär emle- 
keztek az alsö, ma meg megközelithetö barlangok laköira is, a kiket innen köz- 
igazgatäsi Uton költöztettek ki, mert az itt lakäst a part folytonos omläsa elet- 
veszelyesse tette. Ez az omläs a Balaton pontusi homokos agyagböl valö magos 
partjain a töviz alamosäasa Es elmaräsa következteben minden magasabb vizälläs 
alkalmäval gyakran megüjulö jelenseg s ha ezt a barlangok szintäjaival s azokkal, a 
miket a barlangoknäl &szleltünk, összekapcsoljuk, a Magos-partok barlangjainak tör- 
tenete minden regenyesseget elvesztve, rideg egyszerüsegben bontakozik ki elöttünk. 
Nyilvänvalö, hogy az 1., 2. es 7. szamü barlangokba az emberek — ferfiak, 
asszonyok &s gyermekek — nem kötelen ereszkedtek le, valamint a 3., 5., 6. Es 
9, szämlakba sem leträkon mäsztak fel, mint En, nem is volt e barlangoknak 
valami titokzatos bejäröjuk, ilyennek sehol nyomära nem akadtunk, mert hiszen 
ezek ällandö emberi lakhelyül csak ügy szolgälhattak, ha rendes üton vagy Öösve- 
nyen hozzäjuk lehetett ferni. A dolog ügy äll, hogy az az omläsi lejtö, mely ma 
a legalsö barlangok szäjät felig elfedi, egykor, regebben sokkal magasabb volt, 
s felnyult az 1. szämü barlangig, a mikor persze a többi mai barlang meg nem 
volt meg. Ez az 1. barlang tehät a legregibb;, ketsegtelenül nagyobb is volt 
