A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 175 
meg megmaradnak, de lakäsukat a hatösäg többe nem engedi meg. A hatösägi 
kiköltöztetest az egy Simon Istvän kerülte ki, 6 volt az utolsö igazi barlanglak6 
s ha talän nem is «a partban lett ez vilägra», de Eletenek javareszet — 47 Evet — 
itt töltötte el Es itt is fejezte be. 
III. A telek. 
A balatonmelleki gazda a faluban levö belsöseget, Ze/kel, körülkeriti , meg 
az olyan helyen is, mint p. o. Örvenyesen, a hol több teleknek az utczära esö 
vonalaban nincs se kerites, se kapu, se kis ajtö, maga a telek mindig körül van 
keritve. A kerites anyaga többfele. 
Legregibb s ältalänosan elterjedt volt az ü. n. hasitott kerites,; ez fejszevel 
hasitott szeles &s vastag deszkäkböl ällott, melyeket függelyesen ällitottak egymäs 
” 
aan ee | a Balaton melleken. 
melle, keskenyre &s hegyesre faragott felsö vegüket pedig vesszövel fontäk össze, 
erre pedig meg rözset €s füsket halmoztak fel. (7. ä.: ı.). A hasitott kerites ilyen 
teljes alakja a Balaton-melleken ma mar ritkabb; de maig is eleg sürün talälkozunk 
vele a tüske es rözse nelkül (7.&.: 2). Altalänos volt ez a Balaton mindket partjan 
addig, mig az erdök nagysaga a faval valö ezt a pazarläst megengedte. Amint 
azonban az erdök megfogytak, a fäval is takar&kosabban kezdtek banni, s kifejlödött 
a Balaton ket partja közt az a különbseg, mely mär a keritesekben is nyilvänul. 
Az eszaki part ugyanis köves videk, s igy itt a kipusztult, kidölt, elkorhadt 
vagy elegett hasitott keritesek helyett a formätlan vagy csak eppen a szükseg 
szerint kevesse formält termeskövekböl raktak Aökertet s azt azert is szerettek, 
mert a nagy esözesek, zäporok vizärja ellen tölteskent vedi az Utnäl melyebben 
fekvö telkek Epületeit (7. ä.: 3.). A mödosabb, vagy inkäbb rätartö gazdäk az ilyen 
kökertet rendesen kivül-belül devakoljak,; igaz ugyan, hogy aztän, ha a vakolatot 
az idöjaras kikezdi, azt ki nem javitjäk (7. ä.: 4). Akär vakolt, akär vakolatlan 
