178 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
ha a kapualja nem ägazott szet, akkor a fogante könyökebe alkalmaztäk a lapos, 
vastag, egy darab fäböl kifaragott kereket (8. ä: 2); ha a kapualja ketägu volt, 
akkor a kereket a vizszintes ägra hüztäk rä s ezt egy faszöggel ütöttek ät, hogy 
a kerek röla le ne maradjon (8. ä.: 3.). — A talpfänak a tuzsär felöli vege fejszevel 
kisse vekonyabbra volt faragva s egy vastagabb karröba duczba becsapolva; ez 
a kezdö karrö alul tompa hegyben vegzödött, sulyänäl fogva magänak a földben 
kis kupat (väpät) vajt, s abban forgott, mig fels6 veget a tuzsärhoz guzskarika 
kötötte oly lazän, hogy a kezdö karrö szabadon mozoghasson. A durväan äcsolt 
talpfa felsö lapjaba vekonyabb #arro% vannak beeresztve, ezek vesszövel s galyakkal 
sürün befonva s ez a sövenyfonds. 
A mily ritkän fordul elö ez az ösi törzsökös alak, annäl gyakrabban taläl- 
kozunk visszafejlödött pusztuläst jelzö vältozataival. Az elsö ätalakuläst a kapunak 
a tuzsärhoz valö kapcsoläsäban eEszleljük, a mennyiben a kezdö karrö — ducz — 
helyett közönseges a talpfaba a többiek mödjara beeresztett karröt talälunk, mely 
tehät nem forog a földbe asott kupäban ; következeskepen a tuzsärhoz valö erö- 
sitesere sem eleg a felsö güzs, hanem meg alul, a sövenyfonäs &s talpfa közt is 
kell egy ilyet alkalmazni (8. ä.: 4). — Ilyen kapukat talältam meg Vörsön, End- 
reden, Meszes-Györökön, mely utöbbi helyen a "härsgüzst mär vasläncz helyette- 
sitette. Kesöbb, ketsegtelenül a varosban lätott kapuk hatäasa alatt a sövenytartö 
karökat nem fontäk be vesszövel, s igy a /eczes kapı egy durva formäjät a karros 
kaput kaptäk (8. ä.: 5.); majd a karrök helyett leczeket alkalmaztak, de me&g min- 
dig talpfaval Es kerekkel (8 ä.: 6.). Mindezeknel az alakoknäl a kapu alacsony, 
alig egy meteres — maradt, mint maga a sövenykapu, a melynek ez az ala- 
csonysäga egyik kivalö jellege. A kerekes kapu tovabi fejlödese eppen abböl ällott, 
hogy a väarosban lätott magas kapuk mödjara az alig egymeteres leczek helyett 
11,—2 m. hosszu leczeket alkalmaztak (8. ä.: 7.), söt alkalmaztäk ügy, hogy maga 
a talpfa egeszen elcsökevenyesedett s a kerek ket lEcz köze volt beillesztve (8. ä.: s.). 
Vegül ez a sorozat tetözött abban a (vörsi) alakban, a melynel a leczek helyett 
mar deszkalapok vannak a talpfara räszegezve, s melyet egyszärnyü deszkakapunak 
lehetne neznünk, ha a kereket nem lätnök a deszkäk között (8. ä.: 9.). 
Ezeknek a kapuknak a kezelese igen egyszerü Es könnyü, meg akkor is, ha 
— mint p. o. a deszkäs vörsi alak — sülyosak; az ember megfogja a fogantet sa 
kapu a kereken könnyen gördül a tuzsär körül. Äm ez a kerek a kapu legpusz- 
tulöbb resze is, igen J6 faböl vastag korongnak kell lennnie, hogy sokä eltartson; 
mikor meg sok volt az erdö, s az erdövedelem &s erdögazdasäg sem allott oly 
szigorü felügyelet alatt, az elpusztult kerek pötläsa könnyebb volt, de ma, a gazda 
inkäbb kerek nelkül hagyja kapujät. Ebböl a kereknelkäli sövenykapubol aztän az 
egyszärnyü kapuk egy mäsodik ägazata fejlödik ki, mely a ketszärnyü kapukig vezet. 
Ebben a sorozatban is megtaläljuk az egyszerü sövenykaput (8. ä. ı10.), a rövid 
(8. &. 11.) es a hosszu (8. ä. 12.) leczekkel ellätott alakokat, melyeknel csak a 
fogante emlekeztet arra, hogy ezek tulajdonkepen a kerekes kapu vältozatai. Ämde 
a leczes kapunäl tulajdonkepen mär a fogantera sincs szükseg, hiszen annak a czel- 
nak, hogy a kaput megfogjuk, az utolsö lecz is megfelel; s mert kerek sincs, mär 
a talpfa is elesökevenyesedik sa függelyes leezeket összetartö vizszintes l&ecz pötolja 
helyet (8. ä. ı3.); ha aztäan a kapu magas, az alsö es felsö vizszintes kötölecz köze 
meg egy harmadik rezsütos ätallecezet is alkalmaznak (8. ä. 14... Tegyünk a füg- 
gelyes deszkalapokat s elöttünk all egy olyan egyszärnyü 
gelyes leczek helyett füg: 
