A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 179 
kapu, a melyen immär eppen az egyszärnyüsägot kiveve semmi sem emlekeztet 
a törzsalakra, a kerekes sövenykapura (8. ä.: 15.). 
Ez az egyszärnyü deszkakapu azonban, mely 2!/,—3 m. szeles, mär ugyan- 
csak nehez, s megragadni a szabad veget, megemelni s a tuzsär körül forditani 
eleg eröt kivan; s Epp ezert szüksegszerüleg lep fel a toväbbi fejlödes, melynek 
czelja a kapu kezelesenek könnyitese s mely abböl äll, hogy a kaput ket felre, 
szärnyra osztjäak, mindegyik szärnyat külön tuzsärral latjak el; igy keletkeztek az 
egyszärnyü kapukböl a keiszarnyuak, melyek a Balaton-melleki kapuk mäsodik 
föcsoportjät kepezik. 
A ketszärnyü kapuknak az egyszärnyüakböl valö leszärmazäsät csak ältalänos- 
sägban mondjuk, s igy ez nem jelenti azt, hogy ez az ätalakuläs a Balaton melleken 
igazolhatö volna. Ez az ätalakuläs inkäbb a videki väarosokban törtent meg, a hol 
a magas kapuknak vedelmi jellegök is volt, s innen a varosokböl terjedt el a 
falvakba, kiszoritvan az Öösit, egyszerüt, melyet a nep «parasztos»-nak, szegenyesnek 
tartott, mig a värosi kapukat rangosnak s a mödos gazdahoz inkäabb illönek talaältak. 
loy volt ez legaläabb a Balaton melleken, a hol a ketszärnyü kapuk csak az utolsö 
emberöltöben terjedtek el, a hol a nep maga megmondja, hogy ez a kapu värosi, 
ilyen van Keszthelyen, Veszpremben, Szekesfejervärott stb., s a falukban azelött 
ilyen sohasem volt, legaläbb polgärembernel nem. 
A kelszarnyı kapuk a Balaton melleken ketfelek: deszkasak vagy leczesek ' 
mig az utöbbiak ältalanosak, az elsök különösen Meszes-Györökön jellegzetesek 
A deszkäs kapukban keves a vältozatossäg, az mindössze a kapu tetejenck vona- 
lära terjed ki, mely majd vizszintes (8. ä: ı16.), majd fogascsipkes (8. ä.: ı7.), majd 
vegül kerekesipkes (8. ä.: 18). Ezek a kapualakok az egyszärnyü deszkäs kapu 
(8. ä.: 15.) közvetlen alaki leszärmazottjaiul is tekinthetök. 
A ketszärnyü leczes kapuk nagyobb vältozatossägot mutatnak, reszint a l&Eczek 
tagolt vegzödeseben, r&eszint a kapu tetövonaläban, mely majd vizszintes (8. ä.: 19.), 
majd a közep fel& egyenes (8. ä.: 20.), vagy ives (8. ä.: 21.) vonalban emelkedö6, 
majd hullämvonalas (8. ä.: 22.). 
Ezeknek a kapuknak persze a nomenclaturäjuk is mäs, mint a sövenykapuk6; 
igy — magyaräzatunkat a 8. ä.: 22. rajzahoz kötve — @ a közeplarto, b kötcsfa, 
c oldalfa, d leczfa, e kapuczölömp vagy kapuszarfa, g kapuluzsär. 
A kapuknak itt ismertetett 22 alakja, melyek szämät lenyegtelenebb variansok- 
kal akär felszäzra is felemelhetnök, az eg&sz Balaton melleket jellemzi; igaz, hogy 
olyan falu nincs, a melyben mind a 22 alak elöfordulna, de mindegyikben elöfordul 
5—6, söt nem egyben 10—15 alak is; szäm szerint a regi alakok a ritkäk, minel 
fejlettebbek azok, annäl többször ismetlödnek s az Ujjon epült häzaknal mär csakis 
ketszäarnyü kapukat ällitanak. 
A kapu a szekernek, kocsinak valö, gyalog ember a kis ajton ät lep a telekre. 
A kis ajtö eredetileg mindig a kapu mellett volt. Salföldön lerajzoltam egy olyan 
kerekes leczes kaput, melynel a leczezet ket szakaszra oszlott, a rövidebb a kis 
ajtöt kepezte (8. ä: 23). Badacsony-Tomajban a kerekes kapuböl fejlödött egy- 
szärnyü leczes kapunak &s a kis ajtönak közös ütközöje volt (8. ä.: 24.). A kis ajtö 
magassäga s többnyire anyaga is a kaputöl függ,; ha a kapu alacsony, a kis ajtö 
is alacsony; ha a kapu leczes vagy deszkäs, a kis ajtö is l&czböl vagy deszkäböl 
keszül, s ez egyaränt äll ügy az egy-, mint a ketszärnyü kapuk mellett ällö kis 
ajtöknäl is. Ujabban azonban ket körülmeny különösen elömozditja azt, hogy az 
12% 
