184 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
IV. A lakohaz szerkezete es anyaga. 
A telken levö epületek közül legelsö a laköhäz, a melyben a csaläd el. 
A Balaton melleken a laköhäz Epitö-anyaga negyfele: sövenyfonds, fecskerakas, 
lömes €s kö; teglat bizony a nep a legritkäbb esetben hasznäl, meg a laköhäzban 
ıs. A negy Epitö-anyag közül ma kettö uralkodö:a tömes Es kö,; a mäsik kettöt, 
vagyis a sövenyfonäst Es a fecskerakäst ma mär nem hasznäljäk, üj häzat ezekböl 
nem £pitenek. 
A kövel valö Epitkezes területe a Balaton szakı partja, Balatonfö-Kajärtöl 
Kenesen, Füreden ät le Keszthelyig. E területen sok akö, s ha az egyes darabokat 
nemikep megformäljäk, megvan a legjobb, legszilärdabb &s legbiztosabb Epitö- 
anyag, s mert a np ezt maga is belätja, nemcsak laköhäzät, hanem iställöjät, paj- 
täjät, szöval minden valamire valö mellekepületet abböl Epiti. Aztän ez a k6 penzbe 
se kerül, csak a fejtesert kell csekely napszämot fizetni, mert minden falu hatäräban 
van egy-ket köbänya, a honnan az Epitö-követ kapjak; igy Balatonfö-Kajäron az 
öreghegyi Pattogzöböl, Csopakon a Nosztori Kapu es Tödi-völgy nevü hatär- 
reszekböl, Tihanyban a kertek aljaban levö köfejtökböl stb. Az Epitkezesre hasznält 
kö a Balaton Eszaki partjan ketfele,; Balatonfö-Kajartöl Akaliig feher termeskövet 
hasznälnak, melynek felülete a levegö hatäsa alatt eleg gyorsan megfeketedik; Zänka 
mär vörös köböl epit s ezzel talalkozunk le Keszthelyig mindenütt. 
A Balaton deli partjan kö nincs, s igy azt a nep Epitö-anyagul nem hasznäl- 
hatja, hanem sarbol, tömesböl Epiti häzät, a sär az anyagot, a tömes a technikät 
jelöli. Megällapitjak a häz helyet &s kiczövekelik a nagysägät; azutän a föfalaknak 
!/),—1 m. mely fundamentumot äsnak jö felmeter szelesen; az igy megäsott ärokba 
ket-ket gerendät ällitanak egymässal szembe, ezekhez belülröl deszkakat tämasz- 
tanak, s hogy azok össze ne essenek, feszitöfaval szetfeszitik öket. Az igy kibelelt 
arkot megtömik särral egy deszkamagassägban, aztän emelik a deszkäkat, a közt 
üjra megtömik es igy tovabb ismetlik ezt a müveletet mindaddig, miga fal a kellö 
magassägot el nem Erte. A sär fekete Es särga föld kevereke, utöbbi — nyilvan 
agyag — adja meg a fal erösseget, ebbe sem polyvat, sem szalmäat nem keverncek. 
Mikor a fal kesz, a gerendäkra Es deszkäkra többe nincs szükseg, azokat eltävo- 
litjäak, a falat egy ideig szäradni hagyjak s csak aztän fognak az äcsmunkähoz. 
Ma ilyen sartömessel Epitkezik a Balaton egesz deli partja, söt ilyen reszben 
meg Balatonfö-Kajar epitkezese, a hol igen gyakran csak a csücs- €s tüzfalat 
epitik fel a Pattogz6 köveböl, mig a hosszü falakat särtömesböl keszitik. 
Ennek a särtömesnek igen közeli rokona a fecskerakds, ennel az anyag szal- 
mäval böven kevert sär, melyet löval tiprattak meg s melybö! a falat villäval raktäk 
fel; ha aztän vagy egy felmetert felraktak, 3—4 napig hagytäk szäradni, ülepedni 
s akkor folytattäik a munkät. Igy ez persze hosszadalmas dolog volt, s ezert is 
hagytäk abba az £pitkezesnek ezt a mödjät. Az igy villänkint fölrakott fal külsö 
es belsö felülete nagyon egyenetlen volt; ezert, mikor a fal a kellö magassägot 
elerte, annak felületet egyenesre kellett lefaragni; kesöbb, hogy a särtömessel meg- 
ismerkedtek, mely ällitölag az Alföld felöl jutott ide, ebböl ätvettek a deszkäkat 
s a fecskerakäst is deszkäk köze raktäk s igy biztositottäk a fal egyenesseget. 
Am, ha akär a Balaton deli, akär eszaki partjät lakö öregebb embereket meg- 
kerdezzük, hogy mindig ilyen volt-e az epitkezes, mindig ugyanazon välaszt kapjuk, 
