A Balaton-melleki lakossäg nepra,jza. 185 
hogy: nem. A särtömessel &s kövel valö epitkezes a Balaton melleken üj, egyik 
sem került be 50—60 evnel regebben. Az igazi Ösi balatoni häz sövenyfondsos 
volt, ez volt meg mindenütt a Balaton-part falvaiban, ezt szoritotta ki a särtömes 
a deli, a k6 az eszaki partokon. S miert? Mert a sövenyfonasos häzhoz sok &s 
nagy fa kellett, az erdök pedig kipusztultak,; es mert Epen a sok faanyagnäl a häz 
e formäja igen gyulekony, tüzveszelyes volt: az erdök pusztuläsa s a leegestöl, 
valö felelem kenyszeritette a nepet Ösi Epitkezesi mödjäanak elhagyäsära. S a nep 
e vallomäsa szöszerint igaz; a Balaton mellett a legregibb hazak kora nem több 
szäzevesnel, s ezek sem köböl vagy sartömesböl valök, hanem sövenyhazak. 
Ma mär a sövenyhäzak szäma a Balaton melleken igen keves, de meg mindig 
eleg arra, hogy tanulmänyozhassuk s kipusztuläsuk idöbeli menetet megällapithas- 
suk. Igy Kenesen a XIX. szäzad elsö felEben a hazak csaknem mind sövenyfalüak 
voltak, erdö meg volt eleg s a faszükseg nem vezette az embereket mäs szilär- 
dabb &s tartösabb Epitö-anyaghoz; a szäzad mäsodik feleben, 1853 &s 1857 közt 
maradt le ez az epitkezes, hogy helyet adjon a sär- Es köhäzaknak. Balatonfö- 
Kajäaron a XIX. szäzad elsö feleben csak kemenytelen sövenyfalü häzak voltak, ma 
ilyenekre csak a közseg legregibb reszeben: a Korinthusban talälunk. Alsö-Örsön 
az utolsö sövenyhaz 1881-ben pusztult el. Lovason sövenyhäzra 30 Ev öta nem 
emlekeznek. Csopakon az utolsö sövenyhäz a STEUNER LörıIncz-€ volt, de ezt 1875-ben 
benyomta az ärviz s akkor az Ujat mär köböl epitek fel. Aräcson a regi söveny- 
häzakböl csak egy maradt meg irmagul, az, a melyikben Koväcs Jözsef lakik. 
Balaton-Füreden a XIX. szäzad elsö feleben csak sövenyhäzak voltak, ezekböl 
nehäny maig is fenmaradt, köztük az, a melyikben GALAMmBoS PETER utödai laknak, 
a köhäzak csak 1848 utän jöttek divatba. Tihanyban a sövenyhäzakböl mindössze 
3—4 maradt meg napjainkig; ezek a XVII. szazad utolsö tizedeböl valök s a 
Balaton-mellek legregibb paraszthäzai. Aszöfön mär mindössze csak harom söveny- 
häzra emlekeztek, a häarom közül azonban tenyleg csak egy ällt meg, a Tormäs 
Ferencze. Ugy Aszöfön, mint Örvenyesen s Udvariban is megkülönböztettek a ma- 
gyar €es a vinczeller (sväb, nemet) häzat, amaz sövenyfalü, emez köhäz volt; söveny- 
haz Örvenyesen csak egy maradt meg, mert ma mär a magyarok is vinczeller- 
häzakat Epitenek; mint lätni fogjuk, ennek a megkülönböztetesnek melyebb typologiai 
alapja is van. Kövägö-Örsön regen, a XIX. szäzad elsö feleben, csupa sövenyhäz 
volt; a nemesi kuriäk eppen olyanok voltak, mint a sövenyhäzak; a kövel valö 
epitkezest a kuriäkon kezdtek meg, de ha kövel epitettek is, a häz beosztäsa, 
berendezese csak olyan maradt, mint a sövenyhäzak&, legfeljebb az egyes helyi- 
segek voltak nagyobbak, tägasabbak. Badacsony-Tomajban 1848-ban nem volt öt 
kemenyes häz, a többi mind fäüstös vagyis kemenytelen sövenyhäz volt; ma mind- 
össze T’öth Imre telken van meg ilyen. Tördemiczen az utolsö sövenyhäz 45 —50 
evvel ezelött pusztult el. Szigligeten mär 1826 öta nem £pitenek sövenyhäzat. 
Balaton-Edericsen az utols6 sövenyhäz 1852-ben egett le. A deli parton Foksza- 
badin nem talältam sövenyhäzat. Kilitin az utolsö sövenyhäz 1896-ban pusztult el. 
Endreden meg van 2—3 sövenyhäz, ilyen a Gecser IstvAn-&, a ForsAcs MiHALY-e. 
Köröshegyen magän a föutezän talälunk meg nehäny sövenyhäzat.- Szärszön az 
utolsö sövenyfalü häz KırAry JAnos-& volt, de az 1898-ban elpusztult. Innen kezdve 
le Vörsig, Balaton-Magyarödig mind több &s több sövenyfalü häzat ‚talälunk az 
egyes falvakban, a mint hogy erre az erdök is kesöbben pusztultak ki, mint p. o. 
a Balaton &szaki partjän. 
