188 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
fecskerakäsos €s särtömeses häzakra jellemzö. A szelemen ennel is megmaradt, de 
azt nem az ägasfa, hanem az ollofa tartotta, ez ket erös fenyögerenda volt, melyek 
töve az ollotarto gerenddba (az els6 &s utolsö fögerenda) volt bevesve s felsö 
vegük fele olykepen kereszteztek egymäst, hogy a szelemen — most mär nem öt-, 
hanem csak negyelü — a szärak köze feküdt. Ezek az ollöfäk azonban tetemesen 
gyenge£bbek, mint a regi tölgy-ägasfa, s azert a szelemen alätämasztäsära a ket vegsö 
ollöfan kivül, minden közfal fölött is alkalmaztak egyet-egyet, s igy a ketosztäsü 
haz szelemenjet härom, a häromosztäsüet negy ollöfa tartotta. A mai modern fedel- 
szerkezeteknel mär a szelemen teljesen hiänyzik, a födel- vagy ragfäkat a ssarufak 
pötoljäk s ezeket nem fent, hanem derekban a kakasülö-gerendäval kapcsoljäk össze. 
A häzfedel legrögibb alakja a sövenyhäznäl Zkontyos volt, vagyis negy dülö 
oldala volt, mint az 19. fenyk&epen bemutatott vörsi häznäl is läthatö (16. ä.: ı.). 
Ez a fedelalak azonban a Balaton melleken alig maradt meg nehäny peldänyban, 
mert’ott ma a nyerges fedel (ket hosszü lejtövel, csücs- Es tüzfallal) az uralkod6, 
A kontyos €&s a nyerges fedel közti ätmenetek azonban megvannak böven az ügy- 
nevezett äszökös tetö formäkban, minöt 18. fenykepünk is mutat Köröshegyröl, 
különösen a somogyi Balaton-parton;, ezeknel üstöknek nevezik a csücsfalat boritö 
tetö megmaradt reszet. Ezt az üstököt cs2pöR tart- 
jak; a csipö szinten ragfa, de rövidebb, mint a 
többi s kisse elöre nyülik. A mint a kontyos fedel- 
böl ez az üstökös fedelalak elöällott, termeszetesen 
a haz hejja (a padläs balatoni neve) elöl nyilt lett; 
minthogy pedig a gazda azt igy nyitva nem hagy- 
hatta, a legtermeszetesebb az volt, hogy a häz 
mellsö falät kiepitette a szelemenig. Ha a häz fala 
sövenyböl volt, a häromszögli csücsreszt is azzal 
17. äbra. A «csipke». fonta be, de mert a hejjnak nem ärt, ha szellös, 
a sövenyre mär nem vert polyväs sart, hanem ügy 
hagyta, a mint ez a 18. äbränkon €s a 16. ä.: 2. Es 4. rajzan is läthat6. Majd 
deszkafal került a sövenyfal helyebe (16. ä.: 3), s mikor ezeket maradandö kö- 
vagy särfal vältotta fel (16. ä.: 5), s az üstök is mind kisebb lett, mig vegre semmi 
sem maradt belöle, kifejlödött a mai nyerges-fedelü, elül cszes-, hätul Zuzfalas 
häzalak (16. &.: 6.). Ez az ätalakuläs termeszetesen nem törtent egyszerre s e tekintetben 
klasszikus a badacsony-tomaji Papp IstvAnne häza, melynel a szelemen mellsö veget 
mär a köböl £pitett csücsfal teteje, derekät egy ollöfa, hätsö veget pedig egy 
ägasfa tartja, sigy egyetlen peldänyon mintegy szäz Ev fejlödese tärul szemünk ele. 
De meg a tisztän nyerges fedelnek is ket alakja van; az egyiknel a fedel a 
esücsfalon tül nyülik s eltakarja a csücsfal peremet, mely igy a fedel alatt marad 
(16. ä.: 6.); a mäsiknäl a fedel nädjänak vagy zsüpjanak a csücsfal von hatärt, ez a 
födel föl&E emelkedik (17. ä.); a csücsfal ez utöbbi formäjät a Balaton mellcken 
ältalänosan csipkenek nevezik, nyilvän azert, mert szelet lepcsözetesen (csipkesen) 
rakott tegläval szegik be, s ha a csücsfal ilyen, nem a häz csücsfaläröl, hanem a 
häz csipkejeröl beszelnek, melyen szellözöül rendesen egy-ket ablakocska, cszecslik, 
van. Ha a csücsfal a fedel alatt maradt, hogy a zsüpszalma elöl le ne omoljon, 
azt valahogyan meg kellett kötni, s ezt vagy ügy tettek, hogy a szalma szelet 
sörlere vagy csipkere kötöttek (sörlezes, csipkezes), vagy ügy, hogy ket, a szelemen 
felett egymäst keresztezö deszkäval szoritottäk le, mely neveben is megörizte az 
