A Balaton-melleki lakossag neprajza. 189 
üstök emleket, mert äüstördeszkanak (olykor oromdeszkanak is) hivjak. Maga a 
szalmafedes kettös csomökkal gzczaval törtenik, a Zarajt persze beszegik s a püp- 
jJdra, vagyis a hol elkezdik, beszürjak a bubot vagy czimert, a mi alsö vegen 
hegyesre faragott fäcska köre& kötözött szalmaböbita. A szalmafedel különben fökent 
a Balaton &szaki partjäanak häzait jellemzi; a deli parton sok leven a näd, ott 
csaknem kizärölag näddal fednek. 
A regi sövenyfonatü häzaknäl a häz Aejjaba (vagyis a padläsra) leträn kellett 
felmenni, meg pedig vagy a konyhäböl, vagy, ha volt, a kamräböl, vagy vegül 
a häz elejen a csücsfalnäl, mikor is a hej ajtaja a csücsfal sövenyfaläba volt 
beillesztve, mint az a 18. fenykepen is läthat6. 
Sem a sövenyfalu, sem a föcskerakäsos, sem a särtöme6ses häznak kemenye 
nem volt s bizony a balatonparti falvakban a häzaknak legalabb egyharmadan 
maig sincs kemeny, noha hatösägi rendelet ütjän ma mär üj häzat kemeny nelkül 
epiteni nem szabad; a regi häzakban a füst az ajtön tolult ki s barnära festette az 
ajtö fölött a falat, ezert nevezik ezeket füstös häzaknak ellentetben a kemenyesekkel. 
A laköhäznak igazi typusät azonban nem az €Epület anyagäban, nem a falak 
szerkezeteben, mely az anyagtöl függ, nem is a fedelszerkezetben, hanem a häz 
beosztäsäban, alaprajzäban ismerjük fel teljesen, a miröl eddig nem szölottunk. 
Ez az alaprajz, az Öösi beosztäs sokkal kevesbbe vältozö, mint bärmely mäs jellege 
a häznak, nem függ az erdök pusztuläsätöl, a tüzveszely felelmetöl, hatösägi rende- 
letektöl, hanem nemzedekröl szäll nemzedekre, a mig csak az ältaläanos müvelödes 
el nem värosiasitja azokat. Az anyag vältakozäsa a sövenyfonästöl a köig, a fedel 
valtozäsai az ägasfätöl a szarufäs szerkezetig, a zsupfedestöl a cserepzsindelyig, 
mind a megvältozott viszonyok €&s a müvelödes haladäsänak, terjedesenek kifejezöi; 
ezek a különbözö alakok korokat jellemeztek, de nem nepeket. Ellenben, ha a 
Balaton-melleken ket vagy härom alaprajzot szabatosan megkülönböztethetünk, ügy 
egeszen bizonyos az, hogy azok ethnikai eredete is különbözö, s hogy ket- vagy 
häromfele nep Epitkezesevel allunk szemben. Lässuk tehät mär most a balatoni 
häzak beosztäsät, mily ethnikai elemekröl tesznek azok bizonysägot. 
V. A lakohaz typusa. 
A Balaton-mellek falvaiban a laköhäzak alaprajzuk szerint ket teljesen külön- 
bözö typushoz tartoznak, az egyiket — teljes joggal — magyar, a mäsikat nemet 
typusnak nevezzük. A magyar typushoz tartozik az összes laköhäzaknak mintegy 
ketharmada, az összes sövenyfalu Es fecskerakäsos häzak &s a särtömeses häazak 
tülnyomö többsege; a nemet typushoz tartozik a köhäzak nagyobb &s a särtömeses 
hazak kisebb — üjabb — resze. A megnevezes jogosultsäga egyreszt abban rejlik, 
hogy a megkülönböztetest maga a nep teszi meg; «mäs a magyar särhäz beosztäsa 
es mäs a vinczeller köhäz beosztäsa», mondta egy öreg aräcsi polgär, mikor a 
häzakröl beszelgettem vele; e feleletben a särhäzzal a köhäz, a magyarral a vin- 
ezeller (balatoni gondolkozäs szerint mär foglalkozäsänäl fogva is nemet) äll szemben. 
De mäsreszt a megnevezesnek jogosultsäga a typus helyi &s ältalänos elterjede- 
seben is rejlik. A nemet typus a legsürübben fordul elö &s legteljesebben van 
kifejlödve eppen a legtypusosabb sväb falvakban. Aszöfön, Örvenyesen, megvan 
Magyarorszäg minden nemet koloniäjän s megvan — &s felnemet vagy franktypus 
