192 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
kemenyes, nyeregtetöje Es csipkeje van s igy ezeket a jellegeket tekintve, azok 
legfejlettebb alakjait egyesiti magäban. Tornäcza nincs. 
Ez a ket törzstypus annyira jellegzetesen különbözik egymästöl, hogy bärki 
bärhol legott felismerheti azokat. Am e törzsalakoknak vannak vältozatai, melyek 
a Balaton melleken elegge tarka sorozatot adnak ki s a következökben e vältoza- 
tokat kell megvizsgäalnunk s megaällapitanunk, hogy a typikus beosztäs ezekben 
mennyire vältozott. Kezdjük a magyar typusü häzakon, nemesak azert, mert ezeknek 
sokkal több vältozatuk van, hanem azert is, mert e vältozatok bizonyos ätmeneti 
alakokkal tetöznek, melyek a nemet typusü häzak csoportjahoz vezetnek. 
A magyar typusü haz vältozatai a tornäcz kifejlödesevel születnek meg. Lättuk 
18. fenykepünkön, hogy a törzstypusnak tornacza nincs, hanem csak ereszalja; ebböl 
az ereszaljböl akkor lesz tornäcz, ha duczok (oszlopok fäböl) vagy /adak (szinten 
oszlopok, de köböl) lepnek fel; igaz, hogy e fenykepünkön van egy ducz, de ez 
nem eredeti, hanem csak kesöbb került a maga helyere a megrokkant särgerenda 
alatamasztäsäara; ha a tornäcz kikepzesere akartäk volna hasznälni, az eresz leg- 
elejen alkalmaztäk volna. Különben ilyen a törzstypushoz legközelebb ällö haz 
20. abra. Magyar häzak alaprajzai. 
tornäcz (ducz €s läb) nelkül van akärhäny a Balaton mellett s ilyenek typusakent 
mutatjuk be a 21. fenykepet Köröshegyröl. Ez a haz mär bizonyos tekintetekben 
fejlödest mutat. Härom helyisege van, mindegyik külön ajtöval nyilik az udvarra 
(a konyha ajtaja a kepen a häz elött ällö fa törzsetöl nem lätszik), tehät a magyar 
häz typikus beosztäsät megörizte; de mär kemenye, üstökös fedele következeskep 
csücsfala is van, mely ez esetben sövenyfonäsos. Tökeletesen ugyanezen alak 
megvan, aztan deszkäs, söt särtömeses es csücslikas csücsfallal is, utöbbi mär 
nyerges, de a csücsfalra raborulö tetövel. | 
A 22. szamü fenykepen bemutatott häznal tünik fel elöször a tornacz leg- 
kezdetlegesebb alakja egyetlen kezdö duczezal; a häz, mint lätjuk, ugyancsak ösi 
alakü; megvan a typikus magyar beosztäs, härom helyiseggel, üstökös fedellel, 
sövenyfonatos csücsfallal, kemeny nelkül, hasitott keritessel Es sövenyfonatos kapuval; 
alaprajza a 20. ä.: 3. rajzan läathatö. Ennek az alaknak toväbbi fejlödese az, hogy a 
tornäczot nem egy, hanem 2 - 3—4 ducz kepezi, mint azt a 20.ä.: 4. rajza mutatja; 
ilyen ketduczos tornäcz läthatö a 23. fenykepen. Ez a vörsi häz szinten häromosz- 
tasü, szobäaja, konyhaja es kamräja van, a kamra azonban szelesebb, mint az elsö 
ket helyiseg, ez ältal a tornäcz hätul bezärödik; e kamra különben az adott 
esetben utölag £pittetett, az eredetileg csak ke£tosztatü häazhoz, de meg kell jegyez- 
nünk, hogy az ilyen alak, ha egy szobähoz &es konyhähoz egy ezeknel szelesebb 
