194 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
kamra järul, a Balaton melleken igen gyakori; a kamra a 23. fenykepen bemutatott 
häznäl ugyan ki az udvarra nyilik, (iäsd a 20. ä.: 5. rajzät) az ältalänos Es rendes 
szokäs azonban az. hogy a kamra ajtaja nem közvetlenül az udvar, hanem a tornäcz 
felöl nyilik. A faduczos tornäczu magyar häzak utolsö s egyszersmind legfejlettebb 
alakja az, melyet 24. äbränk s alaprajzban a 20. ä.: 6. rajza mutat be Vörsröl, mely 
azonban ma mär a Balaton melleken mind ritkäbb, noha Somogy €s Zala bel- 
sejeben öriäsi területeken csaknem kizärölagosan uralkod6. Ezt az jellemzi, hogy a 
tornäcz nemcsak a häz hosszanti, hanem az utezära tekintö cstcs fala elött is kifej- 
lödik; ennel az alaknäl a koszorufäkat vizvetö- Es mestergerendät a csucsfalon tül 
mintegy egy meterrel hosszabbra hagyjäk, szinten bepadozzäk, a gerendäk veget 
23. äbra. Lahöhäz Vörsön. 
duczokkal alätämasztjäk, felül pedig a csücsfal felsö haromszögletes reszet (üstökkel 
vagy a nelkül) a padozäs külsö peremeig viszik elöre. A häz egyebkent härom- 
osztäsü, kamräja szelesebb, mint a konyha Es szoba s ajtaja a tornäczböl nyilik. 
Ebben az alakban erte el a faduczos tornäaczü haz fejlödesenek legmagasabb fokät. 
A tornäczos magyar typusü häzak egy mäsik ägazata ugyanonnan sarjad, a 
honnan a faduczos. A fejlödes legals6 fokan ällö häzat a 25. äbra Es a 20.A&.: 7. 
rajza mutatja be. Typikusan häromosztäsü füstös magyar häaz ez, de nem faducz- 
czal, hanem egyetlen köläabbal; a kölab feje Es töve negyszegü, oszlopa kerek. Ez 
az alak szamtalanszor ismetlödik nemcsak üstökös, hanem nyeregtetövel is, nem- 
csak füstös, hanem kemenyhazaknäl is. Ennek elsö fejlödesi alakja az, hogy a 
tornäczot nem egy, hanem több hasonlö oszlop kepezi, mint az a 26. äbrän es a 
20. a.: s. rajzan beimutatott köröshegyi häzon läthatö. Toväbbi fejlödes az, mikor 
az oszlopok tövet közfallal, fejet pedig boltozässal kötik össze, a mit — csipkes 
