A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 205 
Ezzel aztän megismerkedtünk a laköhäz beosztäsanak minden alakjaval, a mi 
a Balaton melleken elöfordul. E munka kerete nem türi meg, hogy azt is vizsgäl- 
juk, mind jelentösegük van ezeknek az adatoknak a laköhäz tanulmanyozäsanak 
euröpai kerdeseben. Az adatok oly pontosak, hitelesek (minden mondatunkat ügy- 
szölvan külön fenykep igazolja) es bösegesek s annyira vilägosan, tisztän beszel- 
nek, hogy azok jelentöseget Es jelenteset legott meglätja az, a ki a häzkerdes 
kutatäsänak az euröpai tudomänyban &vtizedeken ät kifejlödött, kiforrt nemzetközi 
mödszerevel valamelyest megismerkedett. A magam reszeröl mindössze egy meg- 
jegyzessel tartozom e helyütt s ez a következö:! 
«Az ezredeves orszägos kiällitäs neprajzi falujäanak leirasa» czimü tanulmä- 
nyomban kimutattam, hogy a Magyarorszägröl eddig fenykepekben, rajzokban &s 
leiräsokban bemutatott összes laköhäzak alaprajza tiszta felnemet typusü, meg pedig 
csaknem valamennyi häznäl az Ööstypushoz legközelebb ällö legalsö fokü alakot 
mutatja, vagyis häromosztatü, szoba, konyha es kamaraböl all, melyek közül az udvarra 
egyedül a közepsö helyisegnek, a konyhänak van ajtaja, mig a szoba &s kamara 
csak a konyhäböl közelithetök meg. Ehhez a typushoz soroltam akkor — 1897 ele- 
jen — a somogymegyei Csököly, a zalamegyei Zebeczke &s a veszpremmegyei 
Szent-Gäl ältal a kiällitäson bemutatott häzakat is, melyeknel pedig a kiällitäs 
összes többi häzaitöl elteröleg — minden helyiseg külön ajtöval nyilik az udvarra 
s az egyes helyisegek között összekötö ajtök nincsenek. Ha akkor, 1897-ben ezt 
igy tettem, annak egyszerü oka az volt, hogy ennek az utöbbi a Balaton mel- 
leken magyarnak mondott — alaknak ter- es idöbeli elterjedeset igen kevesse ismer- 
tem, hogy ezt az alakot Magyarorszägröl addig egyedül En ismertettem s mutat- 
tam be a helyszinen keszült fenykepek &s rajzok alapjan s bizony akkor, mikor 
ezt az alakot mäsok az orszäg mäs reszeiböl meg csak nem is jeleztek, ellenben 
annäl nagyobb szamban ismertettök a balaton-melleki nemet häzakkal egyezö fel- 
nemet typusü alakokat, meg csak gondolni sem mertem arra, hogy Magyarorszägon 
s eppen az Ausztriäval szomszedos dunäntüli reszekben egy külön tiszta magyar 
typusü epitkezest taläljak meg. En tehät a typust 1897-ben közöltem ugyan, de 
typuserteket nem ismertem fel. Azöta azonban, eppen a Balaton mellecken felgyült 
anyag elemzese es birälgatäsa közben, különösen az 1899. es 1900. evekben, nem- 
csak a Balatonon osztozkodö härom värmegyet, hanem a Dunäntul egy jelente- 
kenyen nagy reszet is alkalmam volt e szempontböl ätkutatni s e kutatäsokböl 
meggyözödtem arröl, hogy a tiszta magyar lakossägnak az emlitett területen min- 
denütt ez volt az ösi Epitkezese, a hol a nämet elemmel nem keverödött, maig is 
kizärölagosan, a hol keverödött, me&g ott is tülnyomdan ez a beosztäs uralkodik, 
hogy ez az £pitkezes egeszen különällö typust kepez, melyet alaprajza elesen 
välaszt el Es különböztet meg a felnemet typustöl s hogy ez a felnemet typusü 
epitkezes a jelzett területen mindenütt a n@metseg reven jutott a magyarsäghoz. 
A Balaton-mellek Epitkezesänek felkutatäsa, mint lättuk, teljesen megerösiti ezt az 
eredmenyt. A kiällitäsi neprajzi faluröl irt tannlmänyom vegeredmenyeit tehät az 
Ujabb s Eppen a Balaton-Bizottsäg ältal kezdemenyezett kutatäs a következökepen 
mödositja: A magyarsägnak (beleertve az egesz nagy magyar alföld nepet, tovabbä 
a palöczokat, a felvideki magyarsägot es az erdelyi szekelyseget) nepies Epitkezc- 
seröl eddig ismert anyag meglepö egybehangzässal bizonyitja, hogy az egesz jel- 
zett területen a laköhäz alaprajzät tekintve, tiszta felnemet typusü, olyan, mint a 
Balaton-mellek n&met häzaie. Ezzel szemben azonban az orszäg nyugati reszeben, 
