208 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
kanape van s ez elött asztal ; a szoba egyebkent ugyanolyan berendezesü, mint 
a sarkos. — A magyar häzak nemelyike ezt a pärhuzamos berendezest csak resz- 
ben vette ät, a mennyiben az asztalt (39. ä.: 2,) a szoba közepere ällitotta ugyan, 
de a szoba udvar felE esö falähoz ägyat nem ällitott, hanem oda került vagy egy 
kasztens, vagy egy almäriom s nehäny tulipäanos läada. A sarkos berendezes meg- 
volt &s megvan a nemettypusü fülkeshäzaknäl is (39. ä.: 4.), csakhogy ezeknel a 
hätsö fal menten levö ket agy a halöfülkebe kerül at; mindegyik ägygyal szem- 
ben van egy-egy tulipanos läda, az egyik a nö, a mäsik a ferfi günyäja szämara. 
A ket agy helyet magäaban a szobaban ilyenkor sublöt, szekreny stb. foglalja el, 
de ezeket az ägyakat nem hasznäljak, ezek csak vendegägyak. — Ha aztän a 
laköszoba szerepet a hätsö szoba veszi ät s az elsö szoba tiszta- vagyis vendeg- 
szobänak marad, berendezese ennek is pärhuzamos lesz (39. a.: 5.). 
Aey, mint lättuk, ketfele van: agy €s lesza, ezt maguk csinaljäk, azt a vasä- 
ron veszik ; egyik se festett s a regi Zornyos agyak a Balaton mellekeröl teljesen 
eltüntek ; a väsäri bütor is csak barnara flöderozott, minden neprajzi jelleg nelkül. 
A balaton-mellcki közsegek bütoraikat rendesen a veszpremi, füredi, szantödi, 
tapolezai Es keszthelyi vasarokon szerzik be, azokon pedig 
ma mär nepies jellegü bütort nem kapni. A regi butorok 
szebbek voltak; Fokszabadin, Si6öfokon, Endreden, Körös- 
hegyen maig is talälni nehäny igazän regi darabot, melyek 
magyaros virdgfesteseikkel maig is diszet kepezik a häz- 
nak; ezek fökent az enyingi väsärböl erednek; Örvenyesen, 
Aszöfön, s innen le Kövägö-Örsig pedig több helyen de- 
rakott parasztbütorokat talältam, melyek a bakonyi sväabok 
ma mär lehanyatlott müveszetet dicsertek. Az ägyban 
egyebkent magas szsarmazsdk van, ezt /epedövel boritjäk, 
megrakjäk jöl tarka czihäs parnaval, vankossal, tetejebe 
40. äbra. Asarokpadoldala. teritile a dunnat, s az egeszet letakarjak az dgyteritövel. 
A nep telen-nyäron dunnäval takarözik, «paklanyjuk (pap- 
lan) csak az uraknak van,» 
Az asztal negyszegü, negyläbü, fiökos, a läbai közt labvetöje van. 
A sarokpadnak van hata, ülödeszkaja, läbvelöje s a szabad vegen karja, mely- 
nek profilizält faragäsa a templomi padok karjaira emlekeztet (l. a 40. äbrät). 
A regi faszcket vagyis balatoniasan karosszeket, melynek azonban karja nem 
volt, haneın fäb6l valö hätät neveztek karnak, a väsäri egyszerü szek mindjobban 
kiszoritja, pedig azok nemcesak szepek, hanem erös tölgyfaböl keszülven, rendkivül 
tartösak is voltak, Majd minden häz Öriz meg egy-egy ilyen karosszeket faragott 
hättal, melyekböl nehänyat 41. äbränk mutat be ; közülök az egyik, mely Bala- 
tonfö-Kajärröl valö, 1764-ben keszült s ma is olyan, mintha meg csak pär eve 
hasznälnäk. 
A regi häzakban a sarkos berendezeshez tartozott a saroknak feldiszitese is; 
fogas-tdlas volt felszegezve s arra raktäk a tisztän diszitesre valö veragos tanyerokat 
es a feher korsokat. Milyenek voltak ezek a feher korsök, azt ma mär senkisem 
tudta megmutatni, mert a hol meg megmaradt a fogas (szäz häz közül egyben), 
ott a fogakon mär modern porczellän- es üvegedenyek függtek; meg a fogas iS 
megvältozott mär, mert csak fogas, tälasa nincs. Pedig regen ezek is szepek voltak, 
mint azt az a balatonfö-kajäri falba valo almdriom vagy kaszli mutatja, a melyet 
