220 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
jesen megszünt, a mi meg van az uradalmakon, abböl a nep vajmi keveset kap s ez 
megdragitotta meg a birka ärät is. Marhahis a legritkabban kerül a polgärember 
asztaläara, mert marhät ezekben a kis falvakban vajmi ritkän vagnak s a me&szäros 
egyältaläban nem biztos abban, el tudja-e adni frissiben az egesz marhät, ha vaäg. 
A bromfit fökepen ünnepi alkalmakra tartogatjäk s olyankor nagy pusztitäst visznek 
veghez bennök, rendes täpläalekul azonban nem szolgäl. Itt emlitjük meg fel a 
tchenhaszont, tejet, vajat, turöt stb., melynek a täplalkozäsban kiegeszitö szerepe van. 
A növenyi eredetü täpanyagok közül a mär emlitett kenyeren kivül a dburgo- 
nyanak €&s kaposztänak van kivalö szerepe; a kamräban ott talältuk a käposztäs 
tunkot, az udvaron a krumpli vermeket. Ha burgonya böven terem, sok csaläd — 
különösen a szegenysegböl — egesz telen azzal tartja magät s ha van is serteshüs, 
azt inkäbb a szöllö munkältatäsa idejere tartogatjäak. A többi fözelekfelenek — 
bab, borso, lencse — ezck mellett egeszen mellekes jelentösegük van. 
A balatoni embernek itala a dor volt, de csak volt; a mig sok bora termett, 
borkezelese annyira kezdetleges volt, a kereskedelmi utak olyan fejletlenek voltak, 
hogy borät ertekesiteni nem birta s maga itta meg; a regi kezelessel a bor nem 
allotta ki a szällitäst s mire a viszonyok megvältoztak, a szöllöt elpusztitotta a 
phylloxera s ha a gazdänak ma valami keves bora terem is, megtartja magänak, 
ha csak a vegszükseg nem kenyszeriti az eladäsra. A balatoni ember igen sok 
bort meg tudott inni s nem vällalt el munkät «boreleg» nelkül, vagyis ha annyi 
bort nem kapott, a mennyit 6 elegnek talält. A szöllök pusztulasa, sajnos a bor 
helyett a palıinka iväsät tette ältalänossä, szerencse, hogy a nep ennek Elvezetet 
nem hajtja tulzäsba s bizonyos az, hogy a Balaton melleken palinkatöl sokkal 
kevesebb ember reszegszik meg, mint a mennyi megreszegedett annak idejen a 
bortöl. A sör csak lassan terjed, s hogy az Ujitott szöllök nemi sikert igernek a pol- 
gärnak, ügy a sörnek, mint a pälinkäanak fogyasztäsa mind jobban korlatozödik. 
A täplälkozäs rendje persze mäs telen, mäs nyäron s mäs a nagy nyari munka- 
idöben. 
Az aratö, a kapäs es a metszö a nyäri nagy munkaidöben mär reggel !',3—3 
örakor felkel s ilyenkor pälinkät kap kenyerrel; a fölöstök 8 öraker van Ss 
all szalonnäböl, tojäsos kolbäszböl vagy sülthüsböl, melyhez a nemet falvakban 
käposztät is szoktak enni, kenyerböl es borböl, a miböl ma mär csak mertekkel 
jut egyre-egyre; az ebedet deli hanrangszökor költik el, all ezekböl az etelekböl: 
leves (borsö — vagy hüs —, utöbbi esetben benne van a fött hüs is), kaposzta 
vagy mäs fözelek disznöhuüssal, teszta, a mi lehet retesgomböcz, köleskasa, köt- 
fäank stb., meg bor; az uzsonna ideje 5 öra körül van s vagy tehenhaszonbol, 
vagy gyümölcsböl vagy csak egy darab kenyerböl, köttes tesztäböl (pogäcsa) €s 
nehäny korty borböl äll; a vacsorät mär otthon 8 es 9 öra közt tälalja fel a 
menyecske s ez äll lencselevesböl, a miben egy kis hüs is van vagy e helyett 
valami fözelekböl szinten hüssal s utäna katraböcza vagy csuszkö vagy valami mäs 
tesztafele. 
Ez a meglehetösen erös täplälkozäs persze csak a nyäri nagy munkaidö 
heteire szöl, a mikor aränyban äll azzal az 6riäsi testi munkäval, melyet a paraszt 
ilyenkor reggeli 3 6rätöl este 8 öräig vegez. A rendes täplälkozäs sokkal szerenyebb. 
A polgär telen 6-—-7 6rakor kel, akkor pälinkät iszik s egy falat kenyeret eszik 
hozza. A fölöstököm 8 6rakor van s äll krumpli levesböl, frissen sült hurkaböl s 
egy kis tesztäb6öl, meg, ha van, nehäny korty borböl. Delben telen nines fött etel, 
