A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 221 
olyankor csak hideget, szalonnät, pörezsültet esznek kenyerrel Telen az uzsonna 
is elmarad, mert mär este !/,6-kor van a vacsora, a mi a gazda mödja meg az 
eleskamra tartalma szerint 2—3-fele Etel, leves, hüs vagy fözelEk hüssal Es teszta. 
Ez igy megy äprilisig. Azontül a nagy munkaidöig reggel nincs fött etel, hanem 
inkäbb csak szalonnät vagy sült hüst fölöstökömöznek kaposztäval. Fött £telt 
delben esznek s az ebed leves, fözelek hüssal &s teszta. A nap kesöbben nyugszik 
s igy a vacsora sem !/,6-kor, hanem 8 örakor van s vagy deli maradekböl vagy 
egy-ket friss etelböl (fözelek hüssal &s teszta) äll, de a deltöl estig valö hosszu 
idöt megszakitjäk az uzsonnäval, a mi a tehenhaszonböl kerül ki. 
A müvelödes terjedesevel termeszetesen a täpläalkozasnak ez a rormaja sok 
helyen vältozik; különösen a käve nagyon hödit s meglep& mödon nemcesak a 
nöknel, hanem a ferfiaknäl. Vejszes haläszok, kik e mesterseget mäig is üzik a Kis- 
Balatonon, mondtak, hogy ha reggel visszaternek töreiktöl, nem erzik magukat addig 
j6l, mig käavejukat meg nem ittäk. 
A taplälkozäas fent ismertetett normäjätöl maga a nep is elter ünnepi alkal- 
makkor, a mikor nemesak többet, de többfelet is eszik. A teli idöszaknak egy 
ilyen többször ismetlödö ünnepe a disznööles; minden gazda öl 4—5 sertest, 
melyet torral ünnepel meg s igy tor van 4-5 is egy telen. Ilyenkor reggel 6 
örakor meleg bor van kaläcscsal; a früstökre csak 11 örakor kerül sor, ez: savanyü 
leves, hüs krumplival &s maärtassal, sült hüs uborkäval, borral, es teszta. A munkät 
csak delutän 4 öra täjan vegezik el, akkor a gazda tärsaival, ki neki a munkäban 
segitettek, kimegy a hegyre a pinczehez, ott megeszik a magukkal vitt kis hust es 
kolbäszt s isznak esti 7—8 öräig, vacsora idejeig; akkor hazamennek s megeszik 
a tort. A menyecske erre az alkalomra a disznöorrböl csinäl levest, utana feladja 
a disznöorrt tormäval, majd käposztät hüssal, aztän hurkät, kolbaszt Es sülthüst, 
2—3-fele sütemenyt (kötfänkot, tojäsfänkot stb.), a gazda pedig gondoskodik arröl, 
hogy legyen «boreleg». Eltoroznak igy ejfelig s akkor a hüst, a kolbäszokat, a 
sonkäkat &s a zsöderokat (vällesont) felfüstölik. 
Hasonlökepen «nagy kalän»-nal esznek a lakodalmakon is, a mit regen a 
jatekos eledellel vagyis aszalt cseresny&böl fött levessel kezdtek; jazekosnak neveztek 
azert, mert a magvakat nem a tänyerra gyüjtögettek, nem is a földre dobtäk, hanem 
egymaäst lövöldöztek velük. Minden asztalra került egy-egy feldisznöfej eczetes tormä- 
val. Lakodalmas etelek meg a käposzta, a becsinältak, a paprikäsok, a baromfi sütve, 
fözve, rantva, a käsa, a mi utän a käsapenzt szedtek. Mindezekröl meg a lako- 
dalom leirasänäl meg fogunk emlekezni. 
Bizonyos napoknak is megvannak a maguk eteleik. Igy üjevkor &des käposztät 
esznek, s akkor egesz evben lesz penz a häznäl. Hushagyskor köttfank minden 
häznäl van. Karäcsonkor pedig minden häznäl kell kocsonyanak lenni (az elsö 
disznööles deczemberben van). 
Ezek utän meg csak nehäny e£telfajt sorolok fel, melyek vagy igen kedveltek 
a Balaton melleken, vagy, a mennyire eddigi elterjedesük ismeretes, balatonmellekı 
különlegessegeknek tekinthetök. 
Katrabocza vagy kudarı leves: az aludt tejet felmelegitik, belöle lukas kanallal 
a turöt kiszedik, felforraljak tojassal, tejfellel &Es keves liszttel felhabarjak s «teszta 
ala» vagy «kenyer alä» eszik. 
Krumpligänicza.: a krumplit meghämozzäk, fazekba apritjak, megfözik, leszürik; 
a levesbe zsirban sült vöröshagymät tesznck &s paprikät meg reszelt tesztät vetnek 
