A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 225 
munka idejere, a dologtevö napokra a legtakarekosabb Es legegyszerübb formäk- 
ban s akkor is kek kötenyt köt elibe, a mit a balatonparti magyar fel nem kötne 
a derekära. 
A legregibb nadrag a mire a Balatonmelleken visszaemlekeztek, a dırka- vagy 
kecskebörnadräg volt, de ezt csak telen viseltek; szük volt, terden alul a csizmaba 
szoritottäk be; elejen voit egy közep- Es ket oldal- vagy vendegellenzöje, a jobb- 
oldalin volt az emse-, a baloldalin a kankapocs, ezek tartottäak össze,; a szärak aljat 
tekerönek hivtäk, mert a kapcza föleE csavartäk s ügy hüztäk ra a csizmät, A birka- 
bör nadrägot aztän a balatoni magyarsägnäl sötetkek poszZonadrag valtotta fel 
56. äbra. Ruhäzat a Balaton melleken. 
ugyancsak szük szabässal &s ellenzökkel. Az Örvenyes körüli svab eredetü lakos- 
sag a XIX. szäzad elsö feleben mär posztö nadrägot viselt, meg pedig vilagos 
kek posztöböl; ez a nadräg azonban böre volt szabva; ez a szäzad derekän 
egeszen lemaradt s helyette a sötetkek szinü szük magyar nadrag terjedt el alta- 
lanosan a sväb eredetü lakossägnäl is. Nagyon piszkos &s poros munkäkhoz nyäron 
hasznäaltak — öregeken maig is lättam — küttölös väszonböl valö nadrägot. Küt- 
tölös vaszonnak azt a väsznat nevezik, a melyben a fonal ket szäläval van eresztve 
s nincs benne pamut; rendesen zsäkot varrnak belöle. 
Az ing föle hüzzäk a mellenyt, a melyet a Balaton melleken pruszl, prusziek, 
puruszli puruszlek neven ismernek; ez elöl-hätul sötetkek vagy fekete posztöböl 
keszül, rövid, derekig er, nyaka egyenes, kivägäs &s hajtöka nelkül; zsebe van 
mindket oldalän, söt belül is. Elül.egy sor szeles, lapos, fenyes, feher vagy särga 
A Balaton tudon. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. resz 15 
