226 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
femgomb (pityke) tartja össze;, a gombnak alul /Zögye van s abba füzik be a bör- 
szalagot, mely a mellenyhez erösiti; olykor häarom sor pityke gombot is varrtak a 
pruszlira s ezt különösen a päsztorok kedveltek. A regi pruszliknak a häta piros 
virägokkal volt kirakva, melyeket Zeveszörrel himeztek ki. A hagyomäny szerint regen 
divatban volt a feher posztöböl keszült pruszli is, melynek ket szelet Es az aljat 
piros börrel szegtek be; a szabäsa egyezett a maieval. Ma mär a pruszlit is erösen 
szoritja a melleny, különbözö sötet szövetekböl, hajtökäval, kivagässal, csontgombok- 
kal es szatinhättal. Az Örvenyes videki nemetek regi pruszlija hosszu volt s mint 
a nadräg, vilägos kek posztöböl keszült; igaz, hogy a szin ma mär sötetkek, mint 
a magyar pruszlike, de azert ma is lägyekig er. 
Van a Balaton-melleki viseletnek egy üjabban — mintegy 20—30 evvel ez- 
elött — hasznälatba került s feltetlenül nemet eredetü ruhadarabja, a mely e magyar- 
sag regi edzettsegenek pusztuläsät jelenti s ez a ker rekli, melyet kötött retli vagy 
belsö reklinek is neveznek; ez meleg &s szorosan testhez ällö ujjas, melyet majd 
a melleny helyett, majd hüvösebb idöben a melleny alatt az ing fölött viselnek. 
Tökeletesen ilyen szerepü meg a melles vagy mejjes, melyet szinten a n&metektöl 
vettek ät; ez meleg szövetböl keszült, ujja azonban nem volt, fökent a mellet vedte 
a meghülestöl, hätul volt nyitott, ott a nyaktöl az als6 szegelyig menö ket päntja 
egymäst keresztezte s fejjel kellett bele bujnia. Hazai nemeteinknel maig is ältalä- 
nosan viselt ruhadarab ez, melyet, valamint a belsö reklit is a Balaton melleken 
mind jobban kiszorit a »zg0 (tricot) ing. A melles maga oly vastag, hogy föleje 
mellenyt ritkan hüznak. 
A pruszli, vagy az azt helyettesitö belsö rekli vagy melles föle hüzzak a 
kabatot, melynek egy nehezebb &s melegebb teli formäja van: a mandlı, meg egy 
könnyebb nyäri alakja: a kzilı. A mändli, melyet do/mäanynak is neveznek, regen 
csak derekig Ert, most a fart is eltakarja, fekete, vagy sötetkek posztöböl varrjak, 
egy sor fenyes feher aczelgombbal, mindket oldalon kis zsebbel; belese regebben 
vatta volt, most mär csak flönell (flanell) tehät mär nem töltött. Regebben viseltek 
olyan dolmänyt is, mely feher vagy szürke szürposztöböl keszült, —. s ügy lät- 
szik, ehhez tartozott a feher posztösapka is, — ezt anyagäröl szXdrdolmanynak 
neveztek, ez azonban teljesen divatjät multa mär. Az Örvenyes körüli nemet ere- 
detü lakossäg mändlija bövebb volt, mint a magyare, s vilägos kek posztöböl varr- 
täk; gombjai nem pitykek voltak, hanem fakarikära hüzott vilägos kek posztö- 
gombok, melyeket meg piros pamut rävarässal is diszitettek; ma mär a nemetek 
utödai is teljesen a magyar viseletet vettek ät. 
A kabät, a melleny &s nadräg együtt egy viselö- vagy egy öltösö- vagy egy 
velet-ruha, ezeken a neveken különböztetik meg a gatyaböl Es ingböl all6 regi 
viselettöl. 
Telen a mändli vagy dolmäny helyett a pruszlikra, ha nagy hideg volt, 
magära a dolmänyra hüztäk fel a Zödment, melyet kis bundanak Es bekecsnek is 
hivtak. Ennek külseje irha, Aebele vagyis bellese bäräny- vagy birkabör, ujjas, a 
csipökig Er, testhez ällo, Ugy alsö szegelyeit, mint hätsö es mellsö mezöit kiczif- 
räztäak tulipäntosan selyemmel €Es szattyännal; a czifräzäs ma mär mindjobban le- 
marad. Az irha szine is vältozott. Regen feher volt, majd särga, kesöbb vörössärga 
s ezt gubacsosnak mondtäk, s ezzel egyidejüleg lepettt fel a fekete, melyet föszött- 
nek hivtak. 
Legtekintelyesebb ruhadarab a szzr volt, az a parädehoz tartozott s ilyen alkal- 
