A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 227 
makkor, akär milyen meleg volt is, felvettek. A gyerek, ha 12 &ves elmult, kapta 
az elsö szürt s az nagyon czifra €Es nagyon piros volt. Alak €Es anyag szerint härom- 
fele szürt különböztetnek meg: a feher-, a pdsztor- &s a haydına-szürt, A feher-szürt 
hivtäk galleros vagy öregszürnek is; feher szürposztöböl keszült, az inig Ert, piros 
posztöval volt beszellelve, ujjat bekötöttek, vagy mär bevarrva vettek, gallera regen 
a szür alsö szeleig ert, ma mär sokkal rövidebb s legföljebb derekig Er, a gallert 
himzett tulipänok, börrözsak Es sallangok diszitettek, rendesen a galler alsö ket 
sarkäböl nezett össze ket bokor tulipan. A poszZolat (= posztöjät) különbözö 
helyeken szöttek, de Päpa volt a leghiresebb; szabäsät Es a czifra selyem viräg- 
varräst a keszthelyi es marczali szürszabök adtäk meg; persze csinaltak mäsutt is, 
de ezek voltak a leghiresebbek; piaczra pedig Tapolczan, Gyulakeszin, Veszprem- 
ben es Enyingen kerültek s a balatoni ember ott szerezte be. — A pasztorszürt 
hivtäak czifrasszürmmek is, de ezt csak a kanasz viselte; ennek semmifele, meg bevar- 
rott ujja sincs, gallerja is egeszen rövid, fent a vallakban szük, alant az inaknäl bö; 
elöl, a szelen belül, ket kis zsebje van, ezekbe teszi a kezöt ha összefogja,; feher 
posztöböl keszült, köröskörül szeles piros szegessel s a mezökben igen gazdag 
es tömött himzessel. — A haydinaszür fekete vagy barnäs fekete posztöböl keszült, 
nem oly bö, mint az elözö kettö, leer az inig, ujjai felöltök s ket oldalan egy-egy 
zseb van, a mi a mäsik ket szürnel nincs meg. 
A läbravalo szinten többfele volt. Altalänosan viseltek, különösen nyäron a 
bocskort, s ez igen sok helyen, különösen a somogyi partokon maig is megmaradt; 
a bocskor persze csak a läabfejet boritotta, mig az embernek laba käsaäjät, a mely 
kapezäba volt csavarva, a bocskor szijazatja fonta körül; a bocskor maga az össze- 
füzött orrü typusböl valö. — A labravalönak egy faja, mely egeszen ältalänos volt, 
teljesen eltünt a Balaton mellekeröl s ez a sarıı, melyet a csizma szoritott ki. 
A sarrü olyan volt, mint a csizma, a szära terdig Ert, de puha volt s talpa ketszer 
oly vastag volt mint a mostani csizmäe, s a talp Es a fej böre kivülröl volt össze 
varrva, a varräs helyen ujjnyi szellel, hogy — mint a nep trefäja mondja — «a 
kömüvesek körüljärhattak rajta»; sarka nem volt, vagy nagyon lapos volt, de azert 
soha sem hiänyzott — különösen a legenyeknel — a rudas palko a härom csöngö 
karikäval. A sarrüt csak a vargäk keszitettek. — Sem a sarrü, sem az ezt felvältö 
csizma kezdetben egyältaläban nem volt szeges, hanem varrott s azert jobban is 
tartott. A csizma szinten terdig Ert, de a szära kemeny volt s hogy minel 'jobban 
tartson a kemenysege, a läbszärt minel vastagabban &s sokszorosan körültekertek 
kapczäval; orra szeles, patköja kosaras. — Volt meg egy läbbeli a Balaton melleken, 
a topdnka, a mi a mai czipönek vagy inkäbb a katona-bakancsnak felelne meg; 
szära rövid, feje bö volt s a bokän felül oldalt kellett befüzni s talpa mint a 
sarrüe, kivülröl volt räöltögetve,;, a sarruvargäk varrtäk, a kik a hozza szükseges 
bört maguk keszitettek ki; hamar lemaradt, mert könnyen belement a viz Es a h6. 
A ferfiviselet elengedhetlen tartozeka volt regen a fokos vagy csakäny,; a tüzön 
piritott somfabot vegere csavartäk a vasat vagy rezet, melynek egyik vege tompa 
fokot kepezett, mäsik vege majd hegyes, majd kicsiny fejszealakü volt, majd csiga- 
szerüen felfelE kunkorodott;, a csäkäny utöbbi alakjät kögyofejesnek neveztek. Az 
ilyen csäkänyt vagy fokost sokszor hasznältäk. utolsö argumentumnak s volt idö, 
mikor a magyar nem a magyar ellen hasznälta azt; akkor letiltottäk; azöta helyette 
cselökel vagy czelöket hordanak, a mi erösebb bot, olykor furkös is s a szenvedely 
tüzeben meg mindig eleg veszedelmes fegyver. 
15* 
