A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 229 
Fodros inget öltöttek magukra s a nyakat &s vällakat a ferfhak nyakravalöjänak 
megfelelöen — visszahajlö galler mödjära a finom gyolcsböl valö csipkes-fodros 
smizli boritotta. 
A pentöt a länyok €s asszonyok ügy viseltek, mint a ferfiak a gatyät; feher 
väszonböl volt, leert a bokäig s a partazatätöl — vagyis korczätöl — le az aljäig 
csak ügy le volt sedezve, mint a gatya s hivtäk is redes pentönek. 
Ez el& a redes pentö ele kötöttek a feher väszon kötenyt, de ügy, hogy mär 
az ing aljät is belekötöttek s ezzel teljes volt az eredeti, az Ösi ruhäzat. 
A nemetseg betelepülese azonban mindezen gyökeresen vältoztatott; mindenck- 
elött meghonosult a #öczölle, a mi olyan ruhadarab volt, hogy egyesitette magäban 
57. abra. Ruhäzat a Balaton melleken. 
a szoknyät es a pruszlit s mely szäszainknäl p. o. mai napig is megvan Aäktzel 
nev alatt;, a magyar nö ugyan ätvette azt nevevel együtt, melyet persze megma- 
gyarositott, de mai napig is tudja, hogy az «nem idevalösiv. A köczölle elsö 
hatäsa az lett, hogy a pentö lemaradt, az ünnnepi alkalmakkor &s hüvösebb idö- 
ben hasznält alsö szoknya vagy bikla lett belöle, persze redek nelkül; mäsodik hatäsa 
az lett, hogy a rövid ing meghosszabbodott; harmadik hatäsa pedig az lett, hogy a 
köczölle maga szines l&ven, a feher kötenyt a fekete pötolta, a mit egyaränt viselt 
asszony is, leäny is. A köczölle azonban nem sokä uralkodott, felbomlott reszeire 
5 helyette külön szoknya es külön rekli jött divatba. A szoknya festett väszon, 
— a nemetek utödainäl kekfestö karton —, vasärnap Es ünnepnapon tarka käsmer 
vagy batiszt. A nemeteredetü falvakban a szoknya regen rövid volt s ma is rövi- 
debb, mint a magyaroknäl. 
