ÖTÖDIK FEJEZET. 
MEZOGAZDASÄG. 
T. Altalanos adatok. 
A Balatonpart lakossägänak föfoglalkozäsa a földmüveles; abböl El, az jöve- 
delmenek fö, söt csaknem kizärölagos forrasa. A nep rabja a földnek, ha j6 a ter- 
mes, sorsa megenyhül, ha elemi csapasok süjtjak, koldus lesz, nincs mivel pötolja 
a veszteseget, mert mäs foglalkozäsa nincsen. 
Igaz, hogy a Balatonnak van vize s haläszata egykor — meg 1900. januär 
elseje elött — a Balatonpart lakossägänak nagyjelentösegü ipara volt, de a nep- 
nek magänak meg az is mindenkor csak harmad- vagy negyedrendü jelentösegü 
volt; a ki haläszott, az is elsösorban földmüves vagy szöllö-gazda volt, ha csak 
epen nem a teljes vagyontalansag üzte a koldus haläszok soräba. Mäs ipar aztan 
nem volt s nincs is a Balaton partjain. 
Nagyipar, mely a technika vivmänyainak ertekesitesevel nagyobb szamü munka- 
erönek közös telepen valö foglalkoztatasäval nagy tömegeket a nagy piacz szämära 
termel s nagy tökeket Ertekesit, a Balaton mellett nincsen. Az a nehäny gözmalom, 
szeszfözö, teglaegetö stb., a melyeket a statisztika mint gazdasägi iparvällalatokat 
mutat ki s melyek összes szama a Balaton ket partjan az 50 közsegben csak 64, 
kizarölag a helyi szüksegleteket lätja el s nagyipari jelenösege egyältaläban nincsen. 
Hasonlökepen meg kisipar szamba sem megy az a nehäny szabö, varga, koväcs 
stb., a kik egyes falvakban csak pen a pillanatnyi kisebb szüksegleteket lätjak el, 
de maguk sem iparukböl &elnek, hanem ezt csak mellekesen üzik s idejük java- 
reszet kicsiny gazdasäguk felvirägoztatäsära forditjak. S igy van ez me&g Keszthelyen 
is, ahol az 1890. evröl Bontz monografiäja (i. h. 55. 1.) 84 önällö iparägban müködö 
360 iparost sorol fel, a kiknek azonban alig egy negyed resze El meg kizärölag a 
maga nyomorusägos kisiparaböl. 
A häziiparnak is csak egyetlen ägäröl s annak is csak multjaröl beszelhe- 
tünk, a mennyiben akkor, mikor a Balatonmelleken a kendertermeles ältalänos 
volt, a nep a fonalat maga szötte fel väszonnak. Ebböl az idöböl valö parasztszövö- 
szek azonban sehonnan sem került elö; a legregibb szövöszek, melyet Kövagö-Örsön 
talältam s melyben egyetlen darab vasresz sem volt, meg szeg alakjaban sem, 
szäzesztendös; a väsznat tehät mär vagy szäz &v öta czches takäcsok szöttek. Itt-ott 
maig is termelnek kendert, de felszöni a takäcsnak adjak, ma mär bizony mind 
messzibbre es mind ritkäbban, mert mire a väszon a takäcstöl kikerül, dragabb 
