234 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
az, mint a boltban vett gyolcs.' Mäs häzi iparnak meg az emleke sem maradt fenn 
a Balaton partjan. 
Es igy a Balatonpart lakossägänak foglalkozäsät ismertetven mindössze a 
mezögazdasäg €s halaszat kepet kell megväazolnom. 
A Balatonpart laköja a mezögazdasägnak csaknem minden müvelesi äga teren 
megtalälja a maga munka köret. A gabonatermeles, a szöllömüveles &s az ällatte- 
nyesztes mellett, bär aränytalanul kisebb jelentösegben, megvan az erdei gazdälkodäs 
es a nädtermeles is s a mint egyiknek vagy mäsiknak a terme&szeti viszonyok jobban 
kedveznek, a szerint alakul meg az egyes falvak s ezekeböl az egyes videkek mezö- 
gazdasäagi kepe. E kep megväzolasähoz a szükseges szämszerü adatok rendel- 
kezesünkre ällanak. Az 1895. evi VIII. törvenyczikk alapjän ugyanazon evben vegre- 
hajtott mezögazdazägi statisztikai Összeiräs a magyar agrärstatisztika kiepitesenek 
alapjät vetette meg s ezzel hosszü idökön ät Erzett hiänyt pötolt, mert hiszen a mi 
e teren azelött törtent, vagy csak reszletkerdesekre felelö vagy egyoldalu, söt a 
forräsok termeszetenel fogva megbizhatatlan &Es hiänyos anyag gyüjtesenel egyeb- 
nek nem tekinthetö. Ez összeiräs föbb eredmenyeinek közlese ” egyszerre egyseges 
es szerves k&pet nyujtott Magyarorszäg mezögazdasägi ällapotäröl s a mennyiben 
az anyagközles közsegenkint törtent, a mezögazdasägi ällapotokat leginkäbb jellemzö 
adatokat bäarmely videkre s igy a Balaton mellekere nezve is öszeällithatjuk. A fel- 
vetelben a közsegenkint össze gyüjtött Es kiadott adatok kiterjeszkedtek a gazda- 
sägok szämära, a gazdasägok területenek müvelesi ägak szerint valö megoszläsära, 
feltüntetven, hogy mennyi a nem termö terület, mennyi a szäntöföld, kert, ret, a 
beültetett Es, a parlag vagy kiirtott szölö, a legelö, erdö Es a nädas, tovabba a 
birtokviszonyokra, megkülönböztetven a tulajdon, a haszonelvezeti Es a haszonberes 
! Csopakon p. o. ma is termesztenek kendert, fonjäk is, de felszöni Veszprembe viszik. 
Tihanyban 1855 öta nincs kendertermeles; addig a Kopaszalja nevü hatärreszen termeltek, a hol 
az nagyra nött, de ezt hälökötesre nem hasznältäk, arra nem volt eleg jö minösegü. Badacsony- 
Tomajban me&g az ötvenes evekben böven termeltek kendert, egy r&eszet maguk szöttek fel, de 
a mit mär nem gyöztek maguk, Käptalan-Tötiban, Balaton-Edericsen es Csicsöban szövettek fel; 
ma mär alig 4—5-en termesztenek kendert, nagyon megneheziti ezt, 'hogy ma a Balatonban ken- 
dert äztatni egyältaläban nem szabad 
Utazäsaimban a kender feldolgozäsähoz szükseges szerszämok közül a Balaton melleken regi 
darabokban a következök kerültek elö: kendervdgo‘ a kender nagyjänak, 72/0 az aprajanak meg- 
töresere, vasgereben a gyaratoläsra, dsfa a fonal gombolitäsära. Rokka häromfele is volt, a zermer- 
vagy kecskerokka, melynek k£t zsinegje van, härom läbon äll, melyek közül az elsö kettö rövidebb, 
a hätsö magasabb, s ezzel szemben a füke- Es a magyar rokka egy zsineggel; a magyar rokka 
ugyanolyan, mint a tükerokka, csakhogy az negy läbon ällt es elült, a /ükerokka härom läbon ällt 
es egyenes volt. A rokkänak különben van: läba, nyomateja, tänyera, fäja, kereke (küllökkel Es 
talppal), szärnya, torka, sröfja &s szära, 
Az emlitett szövöszek reszei: 4 läb vagy szekläb (2 elsö Es 2 hätulsö), 2 regö vagy regöl 
(külsö alsö es külsö felsö), koldusbot, mejj- vagy melldurung, csuszödurung, väsznasdurung, fonalas- 
durung, pälczäk, mäte, szerszäm vagy nyüst, szerszämtartö vagy nyüsttartö vagy gurgula, bordaläda 
vagy bordatok, csiga, cseve, gombolyitö, feszitö- vagy szoritö-kerek, fogas, vegzöfa, kompostor, 
kezelöfa, vetellö, balha, zuggökarika, samja vagy sämla, hämfa, szolgafa, bordafoghuzö, forgatö- 
täbla, szamär, margit, margitosgoly6, rev, sröf, kefek, tämadekfa, cs&evöllö vagy csevellö, tutyi, 
bäb, cziezpad. Ugyanezen kövägö-örsi neveket talältam meg k&esöbb egy öreg kenesei takäcs- 
mesternel is, kinek azonban szövöszeke mär nem volt. 
? A magyar korona orszägainak mezögazdasägi statisztikäja. I. k.: A magyar mezögazdasägi 
statisztika fejlödese es az 1895. evi VII. törvenyczikk alapjän vegrehajtott Öösszeiräs föbb ered- 
menyei közsegenkint. Kiadja az orsz. m. k. statisztikai hivatal. Budapest, 1897. 
