236 DE ü A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
cs Zermö területre oszlik. A nem termö terület nem kevesebb mint 111.333 k. 
hold, vagyis az egesz terület 43'7°/,-a; e terület meglehetös egyformän oszlik 
meg a ket part közt s az elteres az adott ätlagos szazalekszamtöl nem nagy; igy 
az eszaki parton a nem termö terület 56.266 k. hold —= 46°3°/, s igy csak valami- 
vel több, mint a delin, a hol az 55.067 k. h. = 41:1°/,-ot teszen. Mint lätjuk a 
nem termö terület a Balaton melleken feltünden nagy, ennek valödi oka azonban 
az, hogy a Balaton mellett nem termö vagyis földado ala nem esö területek köze 
nemesak az utczäk, terek, temetök stb, soroltattak, hanem maga a Balaton tava is, 
mely földadö alä nem esik s igy a kimutatäsban nem termö, mert csak halaszata 
utän fizet iparadöt, melyet a Mezögazdasägi Statisztika termeszetesen kereten kivül 
hagyott. Ebböl az következnek, hogy a fent kimutatott 111.333 k. holdban a Bala- 
ton eg&sz területe is bent foglaltatik, a mi azonban aligha felel meg a valösägnak, 
ha helyes az a szämitäs, mely a Balaton tükret 690—700 km.? — kerek szamban 
több mint 123 ezer k. holdban ällapitja meg; a kerdest meg bonyolultabbä teszi 
az, hogy a nädasok majd a tükörhöz, majd a parthoz szämittatnak; addig, mig nem 
tudjuk pontosan, hogy a nem termönek kimutatott 111.333 k. holdböl mennyi esik 
tenyleg az utakra, terekre, temetökre stb. s mennyi magära a Balatonra s hogy az 
utöbbiban mily mertekben szämitanak a nädasok, addig e szamok kiegesziteset, 
kijavitäsat meg nem kiserthetjük. 
A nem termö terület abszolut ertekben kifejezve legkevesebb az &szaki par- 
ton Salföldön (56 k. hold), a deli parton Endreden (330 k. h.), a legtöbb azonban az 
eszaki parton Kenesen (5395 k. h.), a delin Balaton-Keresztüron (7969 k. h.); a 
maximum tehät a deli, aminimum az Eszaki partra esik. Ha azonban a nem termö 
területet szäzal&kosan fejezzük ki, akkor a legkevesebbb a nem termö terület 
Endreden (az egesz hatärnak csak 4°/,-a), legtöbb Almädiban (a hol az a közseg 
területenek 87:05°/,-at teszi. 
E täbläzat többi adatainak ismertetesebe e helyütt melyebbre nem hatolunk, 
hanem az egyes müvelesi ägakra vonatkozö adatok jelentöseget alabb azok re&sz- 
letes leiräsaba foglaljuk bele. 
Ha e täbläzat täjekoztat is arröl, hogy a Balatonpart lakossäganak mennyi 
földje van, a melyet megmüvelhet, kihasznälhat, a miböl elhet, annak adatai nemäk 
maradnak mindaddig, mig a föld &rteket magät nem ismerjük vagyis mig penzben 
nem tudjuk kifejezni annak jövedelmezöseget. E tekintetben rendkivül alapos €s 
pontos munkät vegezett az ällami földadö-kataszter, mely az összes kataszteri kerü- 
letekben közsegenkint összeällitotta az elöleges tiszta jövedelmi fokozatot &s a 
sommäs osztälykivonatokat müvelesi ägak szerinti megoszläsäban. Ez összeällitäsok, 
melyek ätlagosan körülbelül az 1885. ev ällapotänak felelnek meg s egesz mos- 
tani adözäsi rendszerünk alapjät kepezik, megmutatjäk pontosan, hogy minden 
egyes közsegben häny hold terület esik az egyes müvelesi äagakra, minden egyes 
müvelesi ägon belül a földböl jövedelmezösege szerint häny hold milyen osztälyba 
tartozik, annak mennyi a kiszämitott elöleges jövedelme reszletekben osztälyonkint, 
mennyi sommäsan müvelesi ägak szerint, mennyi ätlagban holdankint es mennyi 
közsegenkint. 
Ezeknek a täbläzatoknak a Mezögazdasägi Statisztika rovatainak megfelelö 
összegezÖ kivonatät ällitottam össze a 238. lapon levö täbläzatban s igy abban nem- 
csak arra a kerdesre kapunk feleletet, hogy az egyes közsegek talajanak jöve- 
delmezösege müvelesi ägak szerint holdankint &s ätlagban, elölegesen kataszterileg 
