A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 237 
mennyiben ällapittatott meg, vagyis az ertekek relativ összehasonlitäsära nyerünk 
valamelyes alapot, hanem lehetöve teszi annak megällapitasät is, hogy az utolsö 
tiz evben az egyes müvelesi ägak területe mennyit valtozott, gyarapodott vagy 
fogyott a Balton melleken.! 
E täbläzatböl kitünik, hogy a balatonparti közsegek ätlagos tiszta jövedelme 
holdankint 5'68 frt. A ket part közt a különbseg lätszölag nem nagy, mert hiszen 
az eszaki part ätlagos holdankinti tiszta jJövedelme 575, a deli parte 5:62 frt, ezek 
szerint pedig az Eszaki part volna jövedelmezöbb, mint a deli. Ha azonban e jövedel- 
mezöseget az egyes müvelesi ägak szerint hasonlitjuk össze, kitünik hogy a het 
müvelesi äg közül hatnäl a jövedelem a deli parton nagyobb, gyakran sokkal 
nagyobb, mint az &szakin, s hogy az ätlagos tiszta jövedelmezöseget az &szaki part 
javara egyedül a hetedik, vagyis a szölömüvelesi äg dönti, mely az &szaki parton 
akkor (1885-ben) nemesak több mint 2!/,szer nagyobb területet foglalt el, hanem 
holdankint is csaknem ketszer annyit jövedelmezett, mint a delin. A müveles bär- 
mely ägät tekintve tehät a deli part joval gazdagabb, mint az &szaki s csakis a 
szölömüveles az, a mi az Eszaki partot e szegenysegeert kärpötolta addig, mig a 
szölök el nem pusztultak. 
A közsegek közül legnagyobb tisztajövedelme volt az Eeszaki parton Almadinak 
15:84 frttal, s ezt az elsöseget szölöjenek köszönhette, mely 1885-ben meg a hatär 
egesz termö területenek csaknem felet tette s holdankint 26'66 frtot Jjövedelmezett 
vagyis annyit, a mennyit — a meszes-györöki szölöket kiveve — az egesz Balaton 
melleken egyetlen közseg sem ältalaban, sem egyes müvelesi ägban felmutatni nem 
tudott; a deli parton Fokszabadi äll elsö helyen 9:29 frt holdankinti tiszta jövedelem- 
mel s ezt szäntöföldje kıtünö minösegenek köszönheti, mely holdankinti 1047 frttal 
a Balaton melleken levö közsegek szäntöföldjei közt a legmagasabb tiszta jöve- 
delmet £Erte el. Ezzel szemben a legkisebb tisztajövedelmet az Eszaki parton 2:64 
frttal Akaliban taläljuk, a hol ennek oka nyilvänvaldan a szantöföld alacsony jöve- 
delmezösegeben (holdankinti 2'04 frt) es legelök nagysägäban rejlik, a deli parton 
pedig utolsö helyen all B.-Magyaröd, a hol a közsegi tiszta jövedelem holdankinti 
atlagat 321 frtot a legelö nagysäga (a közseg egesz termö területenek csaknem 
fele) nyomja le. 
Mindezen adatok azonban, a mennyiben a szölöterület nagysägära s igy a 
minimumok &es maximumok összeällitäsaban különösen Almädira vonatkoznak, saj- 
nos, csak az 1885. ev ällapotänak felelnek meg; azöta Almädi szölöje, a legtöbb 
balatonparti szölövel együtt elpusztult, az ma mär az összes termö területnek nem 
felet, hanem meg egy tizedet sem kepezi, tiszta jövedelmi elsöseget az &szaki par- 
ton Badacsony-Tomajnak adta at, mely ezt ugyancsak szölöivel erte el. 
Ugyancsak e täblazatböl kitünik az is, hogy a balatonparti közsegek termö 
területe, mely a földadö-kataszter becslö munkälatai szerint 144.105 k. hold, a 
mezögazgasägi statisztika szerint 144.471 k. hold, tiz ev alatt 366 k. holddal emel- 
kedett. Hogyan oszlik meg e gyarapodäas az egyes müvelesi ägak közt, valamint a 
e täbläzat többi tanusägait az egyes müvelesi ägak ismertetesenek kereteben adjuk; 
itt csak annyit jegyzünk meg, hogy a gyarapodäst feltüntetö ezen szäm is csak 
' A szombathelyi kataszteri kerület elöleges tiszta jövedelmi fokozat es sommäs osztäly- 
kivonatainak összeällitäsa. Veszpr&emmegye kataszteri becslöjäräsainak felsoroläsa a III., Zalamegyee 
a II. füzetben talälhatö, a Somogymegyeiek& a pecsi kataszteri kerület összeällitäsäban foglaltatik. 
Az elsö kettö Szombathelyen 1882-ben, az utöbbi Budapesten (evszäm nelkül) jelent meg. 
