+7: „ , . AR 
A Balaton-melleki lakossag neprajza. 243 
Mär ezekböl az adatokböl is kitünik, hogy a termeszeti viszonyoknak meg- 
felelöen a Balaton deli partja az, hol a gabnaiermeles, mint a lakossäg föfoglal- 
kozäsa domborodik ki, mig az €eszaki — bakonyi — oldalt terszini tagoltsaga s 
egyeb term6szeti sajätossägai kivalöan a szölömüvelesre utaljäk. A deli parton a 
gazdälkodäs tenyleg a gabonatermelesben välik ki, de annak belterjessege koränt- 
sem egyenlö az egesz vonalon. Mig ugyanis a keleti vegen, Bfö-Kajäron, Fokszaba- 
diban, Siöfokon s Kilitiben egeszen alföldi jellegü parasztgazdalkodäs folyik, vagyis 
keves gabonafajt, de nagy tömegekben termel, mi mellett a gazda nyäron ember- 
feletti munkät vegez, de telen idejet ertekesiteni nem tudja, a deli part többi 
reszein a latifundialis gazdälkodäs egeszen nyugati mödra rendezkedett be, a földet 
— igaz — jobban hasznälja ki, de többfele termenyre törekedven, azt megis 
kimeli, a munkaidöben gepek behozataläval nagy megtakaritäst eszközöl, az emberi 
munkaerö tülfeszitesere sincs szüksege, söt lassankint a teli gazdälkodäst is meg- 
honositja. 
A szäntöföldeknel hasznält igaerönck, vagyis az igas fogatoknak kimutatäsät 
az 1895. mezögazdasägi statisztika szinten programmjaba vette s a balatonpartti 
közsegek adatainak összegezese következö eredmenyt adja: 
le eäsSs Lo Ba co k 
8 g 
lofogat ökörfogat 
egyes kettös  kettös negyes bivaly Sn tehen összesen 
oO @ a Üü 
az eszaki parton 357 598 833 140 7 52 228 221 
a deli parton 241 1206 595 356 48 79 228 2753 
összesen 598 1804 1428 496 55 131 456 4968 
Ezen adatokböl legott kitünik, hogy härmas es negyes löfogat, valamint 
hatos ökörfogat a Balaton melleken egyältaläban nincs. A fogatok összes szama 
4968 s ha ezt most összehasonlitjuk a Balaton-mellek szäntöföldjenek területevel 
63.647 k. holddal, azt lätjuk, hogy egy fogatra ätlagosan 12:81 k. hold szantöföld 
esett. Ez az eredmeny meg kedvezöbb, mint az orszägos ätlag, a mely szerint az 
anyaorszägban egy fogatra ätlag 1691 k. hold szantöföld esik s annäl kedvezöbb, 
mert hiszen a szäntöföld Es igaerö közti viszonynäl a mezögazdasägi szakemberek 
egy ketökrös fogatra meg belterjes müvelesnel s kötött talaj mellett is 20—25 
holdat szamitanak. 
Az igäs fogatoknak több mint fele a deli partra esik s ez termeäszetes, mert 
a szäntöföldnek a deli parton sokkal nagyobb a jelentösege, mint az £szakin, a 
hol a szölömüvelesnek van elsörendü szerepe, mely igäsfogatokat nem igenyel. 
A deli part gazdalkodäsänak alföldi jelleget erösen domboritja ki az, hogy mig az 
ökör- Es tehenfogatok szäma a ket parton csaknem egyforma (az &szakin 1201, 
a delin 1179), addig a löfogatok szäma a deli parton csaknem 50°/,-kal több 
(1447), mint az &szaki parton (955). A deli partra meg a bivalyfogatok nagyobb 
szäma jellemzö, noha ezek a vegösszegben Ep oly jelentektelen szerepüek, mint a 
szamär- &s öszver-fogatok. 
Az összes igäs fogatoknak csaknem fele a löfogatokra esik s alig van elteres 
az orszägos ätlagtöl, mely szerint szinten a löfogatok vannak többsegben. A löfoga- 
toknak közel 20°), -a egyes fogat s ez megfelel a mezögazdasägi statisztika azon 
16* 
