HE 
A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
eredmenyenek, hogy hazankban a legtöbb egyes fogat van a Duna jobb partjän. 
Az ökörfogatoknak mintegy 75"/,-a kettös fogat, ami nagy különbseg a Duna-Tisza 
közenek tiszta alföldi gazdalkodäsäval szemben, a hol a kettös fogatok szäama csak 
mintegy 30°), es pedig a negyes fogatok javära, de nagy elteres a Duna bal part- 
jäara megällapitott aränyszamtöl is, mely szerint az ökörfogatok 93:8°/,-a ket fogattı. 
A gabonanemüek közül a Balaton melleken fökent büzät, rozsot, ärpät es 
kukoriczät termelnek a kenyer szämära; a jöszägnak zabot vetnek, noha jut neki 
az arpaböl es kukoriczaböl is; hajdina van ugyan, de ritkän; a zabos bükköny, 
mohar €es miszling (sürü kukoricza) takarmänyul szolgälnak. Ezek persze csak a 
fötermenyek; a kisebb jelentösegüek reszletes felsoroläsa itt fölösleges, miben 
sem ter el az az orszäg mäs videkein folytatott gazdäalkodäs termekeitöl. Hasonlö- 
kepen a Balaton melleke a gazdalkodäs mödjäban sem különbözik, az orszägszerte 
altalänos harmasforgasü rendszert követik itt is. 
A gabnatermeles eszközeiben a Balaton-mellek ugyanazon ätalakuläsokat 
mutatja, mint az orszäg egyeb resze, az emberi munkaeröt minel kevesebbre redu- 
kalö gazdasägi gepek mind jobban terjednek s meg a kisebb kezi hasznälatü 
eszközökben is a gyari keszitmeny mind jobban kiszoritja a gazda maga ke£szitette 
vagy a häzi ipari üton elöällitott szerszamokat. A Balaton melleken azonban meg 
sok megmaradt a regi gazdalkodäs eszközeiböl s ez okolja meg, hogy a gabna- 
termeles menetet a következö sorokban megväzolom, ez eszközökben beällott väl- 
tozasokat jelzem s a regi szerszamokat röviden leirom. 
A szantasi munkälatok mär kora tavaszszal megkezdödnek, ilyenkor az egesz 
csaläd kimegy a mezöre, a kocsira felkerül a vizes /ajt, a mibe vizet visznek a 
lovak szämära, a gazda nyakäba akasztja a gyakortat (tarisznyät), megn£zi, benne 
van-e a Pompos (kenyer), a szalonna, no meg a merges (ketvasas, vagyis penges 
bugyli); ha van mivel megtölteni, magähoz veszi a csiko-, olykor disznobörös kulacsot, 
a miböl bizony ma mär alig nehäny peldäny van a Balaton melleken. 
A Balaton melleken ma mär csaknem mindenütt modern vasekekkel dolgoznak, 
de meg a nyolezvanas evekben — különösen az Eszaki parton — mindenütt hasz- 
nälatban voltak a faekek; en magam meg Tihanyban, Kövesden, Bad.-Tomajban 
lättam a kilenczvenes &evekben hasznälaton kivül helyezett peldänyokat. A nep a 
regi faekeket ma is jobbaknak tartja, mint a modern vasekeket, mert azok szerinte 
melyebben järtak, mint ezek. — Az eke reszeinek a Balaton melleken a következö6 
nomenclaturäja van: Az ekenek van gerendöje vagy gerendeje, ez tartja Es hüzza 
az eket s ehhez van sröfolva az ekefej; a gerendöben van ket lik, az elsöhöz van 
odafoglalva az ekefej a ködökszeggel, a mäsodikhoz van odaerösitve a farvas a 
Jarszeggel. Az ekefejet a kormany- vagy vezerdeszkaval a mindket vegen muteros 
sröffal megerösitett nyztokules köti össze s a gazda ezzel hol kiereszti, hol behüzza 
a kormänydeszkät, a szerint, hogy szelesebben vagy keskenyebben akar szäntani ; 
a baräzda melysege rendesen 41/,—5 czoll (a nep meg mindig igy szämitja). Az 
ekefej elejen van az eke- vagy szdnto-, vagy laposvas, ez regen a fackeknel mäsfel 
sukkos, szeles &s lapos volt nagy szärnyakkal, ma egyenes, keskeny, ügy egy 
sukkos. Mikor az eke kopott vasät megvastagitjäk, azt nddlasnak nevezik. A gerendö 
hätulsö vegen van az ekeszarva — egyik a vezer-, mäsik az anyaszsarv, melynek 
hossza az ember älläsa szerint vältozik, a ki ezzel igazgatja az eket, a szarvat a 
gerendöhöz muteros szeg tartja. A gerendö derekära jobbfelöl csatlakozik a 
csoroszlya, a melyet ahhoz ket muterrel leszoritott vaspant köt. Az üsztöke vagy 
