A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 245 
eszteke, melylyel szantäs közben az eket tisztogatjak, ugyancsak a gerenda derekän 
jobbfelöl, de a csoroszlya mögött — s igy közelebb a szarvakhoz — a maga fesz- 
keben kis vaspantban, a regi faekeknel a szarvak közt az eke Aköbliben, äll. — Mikor 
az eket a mezöre viszik, a ketägü ekelovat a gerendöre rahlzzak, aztän felboritjäk 
az ekelöra az egesz eket s Ugy szällitjäk; az ekelovon az ekeszarva, hogy le ne 
esüszszon röla, a szamarszegre tämaszkodik. Szäntaskor az ek£t a taligähoz a kakatszeg 
köti. A eketaligänak van ket kereke; ennek agya, küllöi (6—8), singvasa, agy- &s 
sipkarikäja; reszei tovabbä a tengely, agytok, boritek- vagy vankosfa, czuppant,; a 
regi eketaligäakon vasaläs nem volt, m&g a kerektalpon sem volt singvas. A tengely 
jobb feleböl indul ki a »zd, melynek töve a tengely Es a taligavankos közt fekszik, 
de ügy, hogy egy kicsit jobbra is, balra is mozoghat; a tengely bal feleböl s 
ugyancsak a tengely &es a vankosfa közül indul ki a vezer faböl vagy vasböl, 3—4 
lyukkal a vegerszeg szamära, mely a vezer szabad veget a rüddal kapcsolja össze; 
ha a vezert tägra eresztem, az eke is nagyobbat fog, ha szükre hüzom, kisebbet. 
A rüd vege, vagyis a sudfe) ket ägü, a ket ägat a suidszeg hajtja ät. A rüdfejbe 
vagy Zezsldt akasztanak, marha utan, vagy szanto-kısafat 16 utan. Tezsla ketfele van: 
a csdgales es a ldnczos, az a csagateszeggel (tehät sziläardabban), ex /anczczal (tehät 
lazäbban) kapcsolödik a rüdfejhez; a tezsla a jäarom tartäsära valöo villäban a körpo- 
vagy körfoben vegzödik, melyben a järmot a nyakszeg tartja benn. A kisafa egeszen 
olyan, mint a förhecz a kocsin, de rövidebb s termeszetesen nincsen fölhägövasa. 
Az ökrök jarommal hüznak, ennek reszei a ket zgabefa, melyek az iga böseget 
tartjäk, az zgaalfa, az ıga- vagy jJaromszeg €s a nyakszeg,; regen ezek mind fäböl 
keszültek, ma vasböl valök. A lovak kammal hüznak;, ennek van hüzö resze a 16 
szügyen vallszijjal, mely a hämot nem ereszti le a lö szügyeröl; a lö hätäan keresztül 
a vankos, hogy a häm a 1lö hätät fel ne törje; a farmatring a ket istrang,; szantäskor 
szügyellö nem kell; a kantar reszei a zablavas, a ket sgemz0, a ket dllssı) es a 
homlokszij,;, vegül a gyeplönek az a ket äga, mely a belsö oldalon egyik lötöl a 
masikig megy, a közsz7. 
A szäntäas utan elvetik amagot s aztan egymäst követi a fogasoläs, boronaläs 
s a hol szükseges, a hengereles. A fogasnak vagy fogasboronydnak faramäjan vas- 
fogai vannak. A borona kökenytüskeböl van iszalaggal ket fa köze fogva. A henger 
faramaban forog sakkor hasznäljäak, ha a föld nagyon hantos vagy nagyon tägas(—laza). 
A szäntäsnal nagyon vigyaznak a hatärra; ha a gazda odaer, rendesen barazdat 
von egyszerü ekeforditässal, ezt barazdanak nevezik; ha aztän a mäsik gazda is 
elfogadta ezt a hatärjelölest, ek&jevel ö is rafordit egyet a baräzdära s akkor mär 
megye aneve. (A Balaton melleken azonban megyenek nevezik az olyan darab helyet 
is, a hol csak gaz, szemet, kö stb. van.) 
A szalmäs gabona sorsa ezutän az aratäsig a j6 isten kezeben van; a gazda 
közben-közben ki-kimegy megtekinteni tabläjät, kezeben az üsztöke-formäju bökrödövel, 
hogy a konkolyt s egyeb giz-gazt gyökerestül kiböködje,; mikor az anyarozs veti 
fel magät, sarlöval megy ki, hogy vele az anyarozs fejet levägja, a többi kartekony 
növeny ellen nincs vedekezes; a feher virägü pipiter, a pipök vagy pipacs, a 
mäcsonya, a vadöcz, a varjüborsö, mely olyan mint a bükköny, elfutja a büzät s 
lehüzza a kaläszt, a cziganyzab, mely olyan, mint a zab, de fekete s azert czigäny, 
a borza, a löszederje, a päpalätöfü, az ärpäban a somkörö stb. igaz, mind kärtekony, 
de egyältaläban nem oly nagy elterjedesü, hogy a gazdanak külön kellene velök 
szamolni. 
