246 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
A szalmäs gabonanemück aratäsat ma kaszadval vegzik. A kaszanak van wyele 
es vasa. A nyel iharfaböl keszül es egyenes szälkajüu, különben eltörik; csinäljak 
neha bükkfäböl is, de az mär nehez; olyan hosszu, hogy a földtöl az ällig er. 
A nyelen van a kıs Es nagy, vagy elsö Es hatulso manko, melyet kacsnak Es kacsıbanak 
is hivnak,; a ket mankönak annyira kell egymästöl allani, hogy az ember köztük 
jöl elferjen; ha e köz eleg szeles, könnyen Es kenyelmesen lehet vele kaszälni, ha 
azonban keskeny s hozza kepest a nyel vasas eleje hosszu, ugyancsak färasztö 
vele a munka;, ezert az eleje nem lehet hosszabb, mint a köze. A jö kasza vasanak 
sulya egy regi felfunt, hossza regen 8, most 10—11 markos, vasa kemeny. A kasza- 
vasnak van külön örve vagy nyakkarikaja, melylyel a vasat a nyelre räszoritjäk, 
magänak a kaszavasnak pöczökje (pöcse vagy csirja), mely a kaszapadba Jar, nyaka, 
rudallasa, vagyis az a kis pötvasa, melyet azert koväcsolnak hozzäa, hogy a kasza 
nyaka erösebb legyen s pöcse a fät ki ne vägja, tovabbäa fora, langja vagy lablaja, 
ennek 2177n07a vagy uromja, ele €s hegye,; a kasza hegye felhajlik, mert lätatlan helyen, 
föld szinen jär s igy orra nem böködheti a földet. Ha a kasza vasa mär elkopott, 
gyalazkära hasznaljak. A kasza elet ülön kalapaljak ki, kaszälas közben pedig a 
csıszakövel fenik. A Raszakö vagy csıszako, vagy paticzkö finomabb, mint a közönseges 
köszörlikö, s a kasza kemenysege szerint ketfele; a kemeny kaszät vörös fozött 
kövel, a puha kaszät fekete kemeny kövel fenik, hogy el ne väsletsäk. A kaszakövet 
a faböl vagy szaruböl keszült Zormanyban tartjak, melyet munkaközben a gatya 
partazataba akasztanak. 
Regen a büzät, rozsot, zabot sarloval arattäak, ügy hogy a gabnät marokra 
fogtäk, kisse meghajtottäk s aztän a sarlöt rezsüt felfel&E es maguk fele hüztak. Ma 
mär csak suta vägni es markot szedni hasznäljak. A sarlö nem helyi keszitmeny, 
väsäron veszik; van nyele, sarloja, ennek szdra, csirja, langja, a längjanak nyaka, 
urmoja, cle, hegye, mely tüul nyulik a nyel tengelyvonalän. A sarlö minöseget a 
hangjaröl itelik meg, ügy hogy vason megpengetik,; ha lagy, hajlik, ha kemeny, 
ugrik s hamar törik s igy közepszerünek kell lennie. 
A marokszedö a kaszds utän megy, balkezevel a markot kiseri sa jobbjäban 
tartott sarlöval felszedi s ha van egy öllel, kiforditja a tarlöra. Ha felgyül 2—3 
maroknyival, a kevekötö zsup- vagy gabnakötellel körülköti s a Aeveköto böttal 
megszoritja. A kötelet szalmakötelcsindlon tekeri, melyet ott ver a földbe, a hol 
epen dolgozik. 
Hat keve tesz egy mdglyat, härom mäglya egy keresstet sa 8—10 keresztböl 
allö sor a kepet. Ezek szerint egy keresztben 18 keve volna, tenyleg azonban 19 van, 
a 19-diket azonban nem szämitjäk, ez a zitött (vejtett) Aeve, mely legalul közepen 
leven, nem lätszik ki a keresztböl. A %epe szönak a Balaton melleken többfele 
ertelme van, hasznäljäk a büza-kereszt synonymäjäul, de kepenek neveznek bärmely 
gabnarakäst is; hasonlökepen kepelnek, ha a keveket keresztekbe rakjäak, de kepe- 
lesnek mondjäk magät az aratäst is. A kereszteket aztän vellaval kocsira hänyjäk, 
hazaviszik s a telek vegeben, a szerüskertben felrakjäk belöle az assztagot,; mikor 
az asztag kesz s tetejet is meghänytäk szalmäval, az asztag kerületebe mintegy 
3 lab hosszü, ujjnyi vastag s mindket vegen kihegyezett fäkat, meregleket szurkälnak, 
hogy ezek a szalmafedelzetet megtartsäk. 
E munkäknäl ma mär ältalänosan a 3—4 dgu vasvilldt hasznäljak, melyet 
boltböl vesznek s angol- vagy drotvelldanak neveznek. Ez a gyäri termek lassankint 
teljesen kiszoritja a koväcsok ältal keszitett Aetägui vasvelläkat, meiyek közül különösen 
