A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 247 
a tapolczavidekiek voltak a hiresek, es a favelläxat. Favelldkkal különösen a Bakony 
latja el a Balaton melleket, de keszitenek helyben is, igy Csopakon is; ilyenkor 
letran görbitik, ügy hogy ägait a zapba akasztjäk,; ha idövel kiegyenesednek, Ujra 
hajtöba teszik. Ezek a favilläk mind häromägüuak (ketägü itt nincs) s köris- Es 
bükkfaböl valök; a bükk ugyan könnyebb, de a köris erösebb, nem egyenesedik 
ki olyan könnyen. A favilläk legregibb alakja a saraglyas favılla, de ezt ma mär 
csak ganezönak hasznaljak. 
A hazahordott gabonät csepelik vagy nyomtatjak, söt ma mär elmasindljäk. 
A csepeles negyesben törtenik: a csepnek van nyele &s hadaroja, mindegyiknek 
feje s ebben egy-egy lik a ket fejet összekötö Aköz- vagy füzö-, vagy csaposzıj 
szamära. A nyomtatäashoz szurul keszitenek, akkorät, amennyi a jöszäg, a mi nyomtat, 
jöl megtömik földdel s kiszäritjäk; tisztogatäsara Es rendbentartäsära a /apatasot 
hasznäljak, mely egyebre különben nem valö. Az elcsepelt vagy kinyomtatott gabonät 
regen szörtäk, vagyis a faböl valö kupäs szorolapattal a gabnät a levegöbe dobtäk 
hogy a szel az ucsut elhordja, s aztan hosszu Es gyönge nyiragböl kötött sepröve/ 
lefölöztek; ma mär ez is eltüned&zik, fölöslegesse teszi a sok mindenfele (k£zi-, 
konkolyvälasztö-, szürü-, törek-, hajtö- stb.) vosta, 
A csepelesnel, nyomtatäsnäl hasznält gereblyerk — mondjäk a Balaton melleken 
garabla, garabla, grabbja, gerebbje alakokban is — szinten többfelek. A Zarlögereblyet 
a kaszäs utän hasznäljäak s ezzel szedik össze a kuszat, vagyis azt a gabnahulladekot, 
a mit a kasza elhägy, következeskep ällkapczäja hosszüu, egyöles, fogai is hosszük 
es ritkak. A Zörek- vagy szürügereblye ällkapczaja ket suk szeles s 4—5 fog van 
benne, melyek ritkän ällnak &s befel& görbülnek, hogy fel ne körmözzek a szerüt 
s a magot is kimeljek; nyomtatäskor ezzel gerebly£zik ki az öreg szalmät. A szena- 
gereblye 2—2\, sukk szeles, sürün ällö apr6 fogakkal, melyet a bolti vasgereblye 
erösen kezd kiszoritani. A fagereblyek nyele ket äggal van az ällkapczaba beekelve. 
Itt emlitjük fel meg a Zakaro gereblyet, melyet a kaszahoz szoktak erösiteni, a melyet 
azonban a Balaton melleken igen ritkan hasznälnak. 
A tiszta gabonät regen nem zsakba raktäk, hanem a padldsra hordtak fel s 
ott raktäk hatarba,; persze a padlas nem függött össze a konyhäval s igy füstmentes, 
egyszersmind azonban szellös £&s feltetlenül szäraz helye volt agabonanak. Felhordäs 
elött mertek meg a gabonät a vekaval, melyet a csapofaval vagy ennek hijjan a 
lapatnyellel lefölöztek. A mertek legnagyobb egysege a kzla volt, mely körülbelül 
1 metermäzsa sülyü gabonänak felelt meg, de annäl valamivel kevesebb volt; 1 kiläban 
volt 2 merö, 1 meröben 2 mercze, 1 merezeben 2 felönto vagy veka, s 1 felöntöben 
2 fucsi vagy finak. 
A kukoricza termelese mär jöval több munkäval jär, mint a szalmäas gabna- 
nemüeke. Szäamära a földet äprilis mäsodik feleben szäntjäk meg s a baräzdaba 
minden ket lEpesre härom kukoriczaszemet vetnek s aztän tüskeboronäval elboro- 
.naljak. Mikor a kukoriezänak mär 2—3 levele van, elöször kapaljdk, vagyis kitisz- 
togatjak mellöle a földet, hogy üugy all gyökeren. Mikor aztan a kukoricza mär 
vagy mäsfelsukkos, feltöltik a tövet magasan &s szelesen, hogy eleven föld ne 
maradjon s a viz jöl hozzäferjen,; ugyanakkor a kukoriczät megfattyazzar £s fel- 
kupczohjäk. Mikor a szem mär megkemenyedett, következik a suta- vagy csutavagas, 
mikor is a kukorieza tetejet a fejen felül sarlöval levägjäk, hogy a kukoricza jobban 
erjen, a szem kemenyedese elött ezt tenni nem szabad, különben a szem meg- 
aszalödik ;, a sutät a marhänak adjäk. Szeptember vegevel aztän jön a szedes utan 
