250 A Balaton-melleki lakossäg n6eprajza. 
helyen pedig 402! hold. A csökkenes e feltünö jelenseget összefüggesbe kell hoznunk 
azzal, melyet az 1895-diki mezögazdasägi statisztika is konstatält, söt magyaräzni 
is igyekezett a következökepen: 
Az orszagban «a szäntöföldnel is jöval erösebb növekedest mutat a kertterület, 
mely a lefolyt evtized alatt nem kevesebb, mint 8'02°/,-kal gyarapodott. A kert- 
terület a nepesseg szaporodäsäval Es a haladö kulturäval termeszetszerüleg mind 
nagyobb tert foglal el, de van egy orszägresz, hol 4135 holdnyi csökkenest lätunk 
s a mi legfeltünöbb, ez az orszägresz hazanknak Epen legcultivaltabb resze, a Duna 
jobb partja; Zala- es Veszpremmegyek mutatnak itt jelentekeny fogyäst; az elöbbi- 
nel a kertterület 24.376 holdröl 20.572 holdra, az utöbbinäl pedig 8576 holdröl 
7216 holdra szallt volna ala.’ Ez azonban nem igen lehet tenyleges fogyäs, inkabb 
az összeiräs alkalmaval követett felfogäsok különbözösegeböl szarmazhatik, mert a 
kert fogalma nen egeszen hatärozott. A beltelkeken elöfordulö szamos takarma- 
nyos kertet bizonyara nchol kertnek, nehol szäntöföldnek vettek». (Mezögazdasägi 
statisztika, 112. 1.) 
A kertmüveles alä fogott területek jövedelme a földadö-kateszter becslesei 
szerint a Balaton £szaki partjan holdankint 912 frt, a deli parton 1097 frt, ätlagban 
10:04 frt, vagyis minden hold kert ätlag 413 frttal többet jövedelmez, mint a 
szantöföld (691 frt). A legkisebb jövedelem az £szaki parton B.-Udvariban van 
holdankint 100 frttal, a deli parton Lelleben 573 frttal; a legnagyobb jövedelem 
az eszaki parton Keszthelyen van holdankint 15:38 frttal, a deli parton Fokszaba- 
diban 1450 frttal. Az 50 közseg közül 4 közseg jövedelme a kertterület utän 
holdankint 1—5 frt, 21 közsege 501—10:00 frt, 24 közsege 1001—1500 frt közt 
valtozik, egye& (Keszthelye) pedig a 15 frtot is meghaladja. 
A kertmüvelesben termesztett növenyeket egyenkint felsorolni nem szükseges, 
külön emlitjük fel a hüvelyeseket es a käposztät, melyet a balatonparti lakos elsö 
sorban a maga szamara termel. A käposztamagot Gergely-napkor vetik el, meleg 
agyban, elökeszitik a földjet, j6l megäsözzäk, gerebläval elsimitjak, aztan esös idö- 
ben beleültetik a paläntät, majd kesöbb földjet megporhäljäk s ha nagyobb, fel- 
töltile s vegül öszszel bevagjak, gyaluljäk, hordöba betiporjak, besözzak s elteszik 
telire. A hüvelyesek közül ma a feher babot, särga borsöt Es lencset ültetik; regen 
a feher bab helyett a kalapacs-borsöt (ez volt a hosszüu szegletes bab neve) Es a 
hörgö borsöt termesztett£k; ma mär ezek emleket csak nevök örzi. Regebben a 
kertmüvelesben. nagyobb szerepe volt a tänyerbelnek is, mely ma mär a szölö 
meg a kukoricza szelebe került; egykori szerepet megokolta az, hogy olajät vilä- 
gitäsra, a szegeny ember fözesre is hasznälta. Akkor meg volt minden faluban 
1—2 olajütö is; en mär hiäba kerestem ilyent. A gazda a magot az olajütöbe 
vitte, ott azt megszäritottäk, megöröltek, ketszer kiszitältäk, vizzel a lisztjet meg- 
gyürtäak, melegitöbe tettek, kimelegitettek, majd formaba tettek, kisatultäk. Az olaj 
a polgäre maradt, a pogäcsäja a malomtulajdonose, a ki azt marhänak Es lönak 
szecskära Es polyvära hasznälta; a tänyerbel belit megforraztäk s disznönak adtäk, 
a szära tüzrevalö volt, de keritesre is hasznältäk. 
U A zalamegyei csökkenesnek 41°/,-a Epen a balaton-melleki közsegekre esik (JANKÖ) 
