A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 251 
IV. s20lomüveles. 
A Balaton melleke, különösen annak &szaki partja, termeszeti viszonyainäl 
fogva Magyaıorszägnak egyik, a szölömüvelesre legalkalmasabb területe. Földrajzi 
fekvese, tagosultsäga, magassägi viszonyai, termö talajäanak minösege, de különösen 
a Balaton viztükrenek hatäsa a Bakonynak delre nyilö völgyeit düsan megäldottäk 
a szölömüveles legföbb kellekeivel s hazank szölömüveleseben a Balaton-mellek 
mindenkor külön egysegkent szerepelt, melyhez nemesak Zala, Veszprem es Somogy 
megyeknek a Balaton partjara dülö közsegeit, hanem Badacsonytöl Eeszakra meg a 
Tapoleza es Sümeg környeki hegyeket is hozzaszämitottak.! 
Nem csoda tehät, hogy a szölömüveles a balaton-melleki nepnek ösi foglal- 
kozäsa, söt az volt mär a magyarsag megtelepedese elött. SEXTUS AURELIUS VICTOR- 
töl, a IV. szazadbeli römai irötöl tudjuk, hogy Probus csaszär, aki egy kertesznek 
volt fia s maga is a pannoniai Sirmiumböl szärmazott, 276 körül a Szeremsegben 
heverö katonäi ältal e mocsarokat kiszärittatta es szölöket ültettetett.” Ez adat 
alapjan az egesz pannoniai szölömüvelest a römaiaktöl szärmaztatjak. A Balaton 
mellett mär 861-ben, a Zala folyö menten 868-ban mutathatö ki a szölömüveles,? 
1260-böl egy a Györffy-csalad irattaraban Örzött vegrendeleti okmäny bizonyit 
e videk szölömüvelese mellett,! a csopaki «vinicultores»-eket mär egy 1316-iki 
oklevel felemliti.’ 
Arröl, hogy a Balaton melleken a szölömüveles a terület mily reszet foglalta el, 
az elsö pontos adatokat Kerrriı KAroLy-nak Magyarorszäg szölöszeti statisztikajäröl 
irott könyveben talaljuk meg. Vannak ugyan regibb adatok is; igy p. 0. a XVll. 
szazad vegeröl valö terkepek, melyeken a szölök ältal elfoglalt terület pontosan 
ki van rajzolva, de ezekböl csak ältalänossägban lehet annyit megallapitani, hogy 
a szölök akkor sokkal kisebb területet foglaltak el, mint most. KerEti statisztikaja- 
böl összegezven azokat az adatokat, melyek a Balaton-mellek 50 közsegere vonat- 
koznak, megällapithatö mindenek elött, hogy 9 közsegnek 1873-ban egyältaläban 
nincs szölleje, legaläbb a sajät hataran belül nincs. IIyen közsegek Keszthely, Egen- 
föld, Zalavar, Balaton-Magyaröd Es Vörs, tehät a Kis-Balaton környceke, ilyen tovabbä 
Orda, Csehi Es Boglär s ilyen vegül Siöfok. Ez termeszetesen csak a közsegre, 
mint testületre s annak hatarära vonatkozik; mert azert Keszthely laköinak vannak 
szölöi Cserszeg-Tomaj, Gyenes-Diäs, Vonyarcz-Vashegy &s Meszes-Györök közsegck 
hataraban Es hegyeiben, a hol ök, mint nem helyt lakö vagyis bebirö birtokosok 
szerepelnek, valamint vannak szölöi Siöfok laköinak is, meg pedig a szomszed 
varmegyeben, a somogymegyei Kiliti hatäraban. A többi balatonparti közsegekben 
1873-ban szölö mindenütt volt, az az Eszaki parton 7489, a deli parton 3604 k. 
hold, összesen 11.093 k. hold területet foglalt el. Abszolut szämokban kifejezve, 
legkevesebb szölöje volt akkor — 1873-ban — Kövesdnek (csak 13 k. hold), leg- 
több Kenesenek (896 k. hold!); a deli parton legkevesebb volt Faluszemesnek 
(73 k. h.), legtöbb Kilitinek (638 k. h., melyben a siöfokiak sz6löi is benfoglaltatnak), 
! Kereri K.: Magyarorszäg szölöszeti statisztikäja 1860—1873. Pest, 1876. 44. | 
> Karsmis u In 8, Ib 
® Hanusz J.: A borag &s nedüje; Kecskemet, 1901. 44.1. 
* PARRAGH G.: A szölömüvelesröl es borkezelesröl; Pest, 1860. 121. 1. 
DLOSANKEDEF EN SEINTTAR: 
