252 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Az 1873-diki szöleszeti statisztika azert is erdekes, mert arröl is täjekoztat, 
hogy a lakossägnak mily retege foglalkozott a szölömüvelessel s ezt az adatot 
annäl inkäbb meg kell becsülnünk, mert a szölögazdak szämänak kimutatäsära 
Ujabb adatunk nincsen. A kimutatäs szerint a szölöbirtokosok összes szäma a 
balaton-melleki 50 közsegben 1873-ban 7937, kerek szamban 8000 volts ha figye- 
lembe veszszük, hogy egy szölöbirtokos rendesen egy csalädfö is, hogy egy csaläd 
ätlag 4—5 emberböl all, akkor ez a 8000 szölögazda mintegy 32—40.000 lelket 
kepvisel (az 1873-diki lelekszäam 47.978), a miböl az következik, hogy a Balatonpart 
közsegeiben, kiveve azt a nehany falut, a hol szölö egyältaläban nincsen, tulajdon- 
kepen mindenki foglalkozik szölömüvelessel vagyis a szölömüveles ältalänos fog- 
lalkozäsi äga volt a Balatonpart laköinak. A 11.093 k. hold szölöterületen 7937 
birtokos osztozkodvän, 1 birtokosra ätlag 1’4 k. hold sz618 jutott s ha vegig tekin- 
tünk a 253. lapon levö täbläzatunknak az 1873-diki szölök nagysägät es a szölö- 
birtokosok szamät feltüntetö rovatain, legott kitünik, hogy a szölöbirtok közsegen- 
kint is rendkivül egyenletesen van szetosztva, a mi azt jelenti, hogy legnagyobb 
reszük parasztk&zen, kisbirtokosok kezen van s hogy a latifundium valami kivä- 
löbban egyältaläban nem kedvez a szölömüvelesnek. 
Vegül az 1873-diki statisztikaböl kitünik az is, hogy a Balaton part mely 
reszein milyen bort vagy borokat termeltek. Feher bort termeltek mindenütt, a hol 
sz6lö van, kiveve Faluszemest Es Szärszöt. A vörös bornak pontosan hatärolt terü- 
lete volt s epen nem volt ältalanos; egyik feszke volt Vörös-Bereny es Almädi, 
a mäsik Meszes-(syörök, Vonyarcz-Vashegy, Gyenes-Diaäs vagyis az ü. n. keszthelyi 
borvidek (mint tudjuk, e közsegek egykor mind Keszthely területehez tartoztak); 
harmadik területe B.-Szt-György, B.-Bereny, B.-Keresztür, mely härom közseg az 
ü. n. kethelyi borvidek Eszaki veget kepezi,; ezeken kivül meg csak egyes közse- 
gekben volt vörösbor-termeles, melyek összefüggö területeket nem kepeztek, igy 
Lengyeltötiban, Lelleben, Köröshegyen &es Endreden Szler bort nem termeltek 
Alsö-Örstöl kezdve le Tördemiczig sehol, azontül le Keszthelyig volt ugyan, de 
alärendelt mennyisegben; a deli parton szinten alärendelt a jelentösege a kethelyi 
videken, termelese elsö helyre kerül azonban a Lelletöl Kilitiig terjedö bortermö 
falvakban. Ezekböl kitünik, hogy Kenesetöl Keszthelyig a feher bor, a kethelyi 
hegyvidek eszaki vegen a vörös bor, Lelletöl Kilitig a siller bor termelese az 
uralkodö. Ennek felelnek meg a rovatok vegösszegei is, melyek szerint a Balaton 
melleken 1873-ban termett 103.899 akö feher bornak mintegy ”/,„-e vagyis 94.506 ak6 
az eszaki parton, ellenben az 5382 ak6 vörös bornak mintegy */,-e vagyis 4240 akö 
es a 12.514 akö siller bornak csaknem ?/,-a vagyis 7956 ak6 a deli parton termett. 
A mennyiben a borok szine a termö fajoktöl függ, ezeket pedig a talaj minösege 
szerint välasztjäk meg, a talaj pedig geologiai alkatäban nem vältozik, annyit üjabb 
statisztikai adatok nelkül is megällapithatunk, hogy a borok területenek e szinek 
szerinti megoszläsa 1873 öta alig vältozott. 
A bortermes mennyisegere ez az egy ev iränyadö nem lehet, tudjuk, hogy 
a szölö egyik &eyben 10-annyi bort adhat, mint az elözö evben adott s hogy a 
termes nagysäga nemcesak a termeszeti tenyezöktöl, hanem a gazda akaratätöl is 
függ, a ki a nagy termest a metszes különbözö nemeivel eröszakolhatja ki a ter- 
meszettöl. Igen jellemzik azonban a Balaton ket partjanak termökepessegeben levö 
különbseget utolsö rovatunk összegezö adatai, melyekböl kitünik, hogy az eszaki 
parton ketszer akkora területen ötször annyi bor termett, mint a deli parton. 
