Ey PL , 2 0 
254 A balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Mint aläbb lätni fogjuk, a XIX. szazad elsö hat &vtizedeben ügy a szölö- 
müveles, mint a borkezeles a Balaton melleken igen sok tekintetben rendkivül 
kezdetleges ällapotban leledzett; a balaton-melleki borok föhibäi voltak, hogy nem 
voltak fajborok s megtörtek,; a gazda alig-alig törekedett arra, hogy a kereskedelem 
szämära is termeljen,; Epen azert, mert tudta, hogy bora a tengelyen valö szällitäst 
ki nem birja, megelegedett azzal, ha 6 es csalädja a maga borät ihatta. Teljes 
közöny a szölömüveles teren eletbelepett üUjitäsok iränt es az ambicio abszolut 
hianya a bor £Ertekesitese teren, ezek jellemeztek a XIX. szäzad elsö hat &vtize- 
deben a Balaton-mellek szölögazdäit annyira, hogy e hirük az irodalomba is beju- 
tott. Ilyen körülmenyek közt azutän, ha akär bö termes okäböl, akär anyagi SzO- 
rultsägböl a balaton-melleki gazda borät megis eladta, türnie kellett, hogy «n&häny 
videki kocsmäros, egy-ket kereskedö es a J6 stäjer szomszedok szabta är mellett 
hordjak el borät sajät javuk elömozditäsära, hagyvan a termesztöknek sanyarü 
tengödhetest a Jövö termesig».! Äm ez ällapotok a hatvanas evekben gyökeresen 
megvaltoztak. Kiepült a deli vasüt, a magyar szölöszetnek €es boräszatnak idöszaki 
közlönye indult meg, melyek tanitäsa eljutott az üri nephez €s a nadrägos ember- 
hez, ezek kezdtek £erdeklödni szölejük iränt, azok kezeleset nem biztäk többe a 
bivalyosokböl s päsztorokböl kivedlett vinczellerekre, nehäny mintaszölöszet kelet- 
kezett s a nep kezdte belätni, hogy a szölömüveles okszerü gazdälkodäs mellett 
hasznot is hajt, penzt is jövedelmez. Lassan bär, de kezdte szöleit ätalakitani, jöve- 
delmezösegre berendezni, szaporitani, fejleszteni, a mi Ujat mint szölömunkäs az 
urasägnäl tanult, otthon mint szölögazda meghonositotta, elfogadta az Uj szerszä- 
mokat, szüretje tisztabb lett, modern presekkel dolgozott, szöval teljes ätalakuläson 
ment ät. S mikor igy a hatvanas &s hetvenes Evekben, tehät ket evtized alatt, 
egesz szölögazdälkodäsa ätalakult s mikor immar munkäjanak megerdemlett gyü- 
mölcset elvezhette volna, a hetvenes evek utolsö ket eveben, 1878—79-ben, a 
Balaton &szaki csücsän megjelent az a rettentö veszedelem, mely rövid egy Evtized 
alatt a gazda minden remenyet, munkäjanak minden eredmenyet teljesen megsem- 
misitette, s ez a veszedelem a 'phylloxera volt. 
A phylloxera a Balaton mellett Bfö-Kajaron jelent meg elöször 1878-ban s 
tiz ev alatt mindent letarolt. A szomszed Kenesen 1880-ban &szlelik elöször, de 
mär 1885-ben a r. kath. plebanos ezt irja az egyhäzi anyakönyvbe: «A phylloxeräröl 
mär sokat irtam, ez alkalommal befejezhetem erre vonatkoz6ö feljegyzeseimet, Kene- 
sen. — a hol, mint tudjuk, 1873-ban a Balaton melleken a legtöbb (896 k. hold) 
szölö volt — nincs többe sz6lö». Vörös-Berenyben 1882-ben lepett fel, öt Ev alatt 
mindent elpusztitott. Paloznakon 1883-ban vettek Eszre elöször, 1886-ban erösen 
tört ki, 1887-ben befejezte romboläsät. B.-Füreden 1882-ben vettek Eszre, de csak 
1886-ban tört ki, 1889-ben volt az utolsö szüret, 1890-ben a termes megtizedelö- 
dött. Tihanyban es Asz6fön 1885-ben, Örvenyesen 1888-ban lepett föl s 3—5 Ev alatt 
mindenütt vegzett a szölökkel. Ezzel aztän az ü.n. csopaki borterületnek (Kenesetöl 
Akaliig) vege is volt. A badacsonyi borterületen akkor mär okszerü szölömüveles 
volt, a veszedelem a gazdäkat nem talälta keszületlenül, ketsegbeesett vedekezes 
indult meg, melynek eredmenye, hogy Badacsony a maga viläghirü szöleit, bar 
öriasi Aldozatokkal, meg tudta menteni. A keszthelyi hegyvideken a phylloxera 
Meszes-Györökön lepett fel elöször 1882-ben s onnan terjedt nyugat fele, 1886-ban 
JEPARRACHE See 
