256 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
A phylloxera pusztitäsa, mint lättuk, fök&nt a nyolczvanas evek mäsodik feleben 
vegezte rettentöG munkäjät A balatoni ember akkor mär ältalänosan ismerte a 
phylloxerät, ha näla csak Ep akkor lepett fel, pusztitäsait lätta a szomszed falvakban, 
a vedekezes kerdese akkor meg egyaltalaban nem volt tisztäzva, verzö szive nem 
engedte, hogy a töket kivagja, a szenkenegezest Es egyeb vedekezesi mödokat egy- 
reszt drägällotta, mäsreszt nem ismerte s igy ketsegbeeseseben j6 ideig tetlenül 
nezte a szomorü pusztuläst. Ezt a pusztuläst szamokban fejezi ki az 1895-diki 
mezögazdasägi statisztika es a földadö-kataszter adatainak összehasonlitäsa. Itt mär 
a vegeredmeny is siralmas. Az 1885-ben kimutatott 10695 k. hold szölö tiz ev 
alatt leapadt 3944 k. holdra, melyböl az eszaki partra 2387, a delire 1557 hold esik. 
Mig 1885-ben a szölö területe 1 faluban vältozatlan maradt, 25-ben emelkedett, 
19-ben csökkent s csak 5 faluban nem volt szölö, addig 1895-ben mär ismet 
6 faluban ninces szölö s a többi 44 falu közül 39-ben csökkent. Az egesz &Eszaki 
parton csak Badacsony-Tomaj tartotta magät, söt 9 holddal szaporitotta szölejet, 
a deli parton pedig a homoki telepitesek reven B.-Keresztur, Boglär, Lelle es Siöfok 
az egyedüliek, melyek szölöje nem vesztett, hanem ellenkezöleg gyarapodott ösz- 
szesen 155 k. hold területtel. 
Ha a phylloxera pusztitasanak csapäsa a balatonmelleki kisgazdät lesujtotta 
is, az elet szorongatö körülmenyei nem engedtek, hogy käbultsägaban sokäig maradjon; 
hataroznia kellett, felszäntsa-e földjet s gabnanemüekkel vagy egyeb mässal hasz- 
nositsa-e, vagy pedig felvegye-e a küzdelmet a phylloxera ellen s üj telepitesekkel 
tegyen-e kiserletet. Az öregek, a kik alig-alig remelhettek üjabb färadozäsaik gyümölcse- 
nek megereset, erröl lemondtak, szölejüket felszäntottäk, a fiatalabbak azonban 
latvan a Balaton melleken mindinkabb szaporodö minta-szölögazdasägok fejlödeset, 
üjra kedvet kaptak s az ällam is segitven öket, szöleik megüjitäsähoz &s üj telepite- 
sekhez fogtak. Az Ujitäsokban &s üj telepitesekben mär szigoruan a szölöszet modern 
tanitäsai alapjan jarnak el, — az ällamsegely reszben ehhez a feltetelhez van kötve, 
— s az eredmeny ketsegtelenül mär most is megvan; igaz, hogy ez eredmenyt 
üjabb statisztikai adatok alapjan szämszerüen kifejezni m&eg nem tudjuk, de ketseg- 
telenne teszi ezt az, hogy bärmerre jarunk a Balaton melleken ma, a keserves 
panasz helyett a remenykedes szavät halljuk felhangzani, mindenütt emlitenek 
embereket, kik szöleiket megüjitjäk, kik üj szölöket telepitenek, söt az üj szölökröl 
mär javäban szüreteltek is. 
A szölömüvelesnek fellendülese a hetvenes &evekben, a phylloxera pusztitäsa 
a nyolczvanas evekben s vegül a szölöknek egeszen modern szölöszeti tudomänyos 
alapon valö felüjitäsa Es berendezese a kilenczvenes evekben a Balaton melleken 
a szölögazdalkodäst nemcsak teljesen ätalakitotta, modernne, mondhatnam kozmo- 
polita jellegüve tette, hanem egyszersmind eltemette az egesz regi magyar szölö- 
müvelest, mely az adott esetben a magyar fajhoz €s a tökörnyek területehez kötve 
leven, a Balaton mellekenek ethnikai sajatossägat kepezte, fövonäsaiban eltert az 
orszäg mäs videkein folytatott szölömüvelestöl, külön fajai, külön szölömüvelesi Es 
borkezelesi mödjai voltak, külön eszközökkel dolgozott. Volt ebben a regi magyar 
szölömüvelesben sok rossz, meg inkäbb sok olyan, a mi a tudomänyos alapokra 
fektetett modern szölöszet tanitäsainak meg nem felelt, de volt sok oly j6 dolog 
is, melyhez tapasztalat alapjan minden tanitäs elleneben erös conservatismussal 
ragaszkodott a balatoni magyarsäg sa minek a helyesseget — harmincz &Evi tagadäs 
utän — a modern szöleszek is kezdik elismerni, söt alkalmazni es hirdetni is. 
