A Balaton-melleki lakossäg neprajza. OT 
Ennek a balatonmelleki regi magyar szölömüvelesnek leiräsa nem maradt reänk, 
mert a magyar szöleszeti irodalmat legelejetöl kezdve az oktatö es nem a leirö 
irany jellemzi. Prönay Pär tablabirö uramtöl kezdve, ki 1780-ban megirta 25 &vi 
tapasztaläs ütjan, hogy a szölöt hogy müvelte ö, de egy szöval sem emlitette, hogy 
ezzel szemben hogyan müveltek az 6 szomszedai vagy videkenek laköi,! a szöle- 
szeti iröok mind ezen a nyomon haladtak. Csak itt-ott merül fel egy-egy adat, 
melyekbölaregi szölömüvelesröl valamit megtudhattunk. Igy GaAtL Anasos somogyi 
birtokos egy 1856-ban megjelent füzetkeben mondja el a sajat szölömüveleset s e 
közben ismetelten kiter arra, hogy mennyivel jobb &s helyesebb egyes dolgokban 
az Ö eljäräsa, mint a többi somogyi gazdäake, ilyenkor az ott divatos eljarast is 
ismerteti.”v A regi magyar szölömüvelesnek ezekböl a kiteresekböl összeällitott 
nagyon is gyenge vazlata a Balaton somogyi partjain izött szölömüvelesnek jellem- 
zesehez nyujt nemi adatot. Ezenkivül nehäny ältalänos összehasonlitäs van abban 
a rövid fejezetben, melyet PARRAGH GABOR «värbogyai BocyAı Lasos ur badacsonyi 
szöleje leiräsa» czimen mellekelt az 1860-ban «a szölömüvelesröl es a borkezelesröl 
irt munkajanak elsö kötetehez.” Ez a Bocyay volt a badacsonyi szölötermeles refor- 
mätora; szölejet 1826-ban kezdte berendezni, 1856-ban az mär 26.999 öl? terjedelmü 
volt (alsö telepe fölött fekszik KısraLupy SAnDoR költönk egykori szöleje) s annyira 
fejlödött, hogy 1863-ban mär 500 fajbol allö szölögyüjtemenyt tudott ärlba bocsätani 
az elsö magyar kerteszgazdäszati ügynökseg ütjan.* Minthogy az ide&zett forräsokböl 
s a szöleszeti irodalomban szetszört nehäny adatböl a balatonmelleki regi magyar 
szölömüvelesnek csak hibäiröl adhatnek siläny väzat, ismet a nephez fordultam s 
annak emlekezete s reszben maig fenmaradt gyakorlata alapjan igyekszem megväzolni 
a szölömüveles Es borkezeles kepet, hogy a mi abban ethnikus jelleg van, meg- 
menthessem, mielött a teljes feledes homälyäba merül. j 
Mindenekelött röviden ismertetnem kell a Balatonmellek borvidekekre valö 
felosztäsät. Tudjuk mär, hogy Kenesetöl Keszthelyig a feher bor videke terjed el 
az eszaki parton; ez härom területre oszlik. Elsö legeszakibb tagja a csopaki bor- 
videk, mely Kenesetöl Akalig terjed, a nep a feher kö területenek nevezi s meg 
a müveles mödjaban is megkülönbözteti a következö mäsodik vagy badacsonyi 
borvidektöl, mert «nälunk a metszökessel csak hüztak, a badacsonyiaknäl meg- 
taszitottak is» (e kifejezesek jelenteset 1. aläbbh). Krrerı a Balaton melleken szinten 
külön emliti Csopak videket s talajät igy jellemzi: «a talaj szivös agyag, mely a 
gyönge hajläasıı aljban vörnyeges (mit ott mocsärföldnek hivnak), feljebb särga, a 
hegy teteje fel&E aprö könnyen elmällö feher märga kövecs» (i. h. 601). A mäsodik 
terület Zänkätöl Szigligetig terjed, magaba foglalja a Badacsonyt is, melyröl nevet 
kapja; a nep szerint ez a vörös kö területe s a metszökessel itt mär taszitanak 
is. «A balaton-melleki borvidekek közül talan Badacsony fekszik a legelönyösebben, 
gyönyörü deli lejtesben, nagyon kedvezö hajlassal. A hegyseg tetejet kepezö bazalt 
visszaveri a napsugarakat s fokozza hevöket, mig viszont a nagy tengertö vizgözei 
ezt enyhitik s gazdagon täplaljak a szölöket.... Videken szürkes, feher vagy särgäs 
az agyag, de mind erösebben vegyül bele tömörebb szövetü märvanyszerü vörös 
\ Töth-prönai Prönay Par: A szölöknek pläntäläsaröl, helyes miveldseröl Es a boroknak 
gondos mestartäsäröl valö oktatäs; Pest, 1780. 
?2 GAAL A.: A hasznos szölömüveles ; Pest, 1856. 
® PARRAGH G.:i. h. 
* H. Lukäcsy S.: A szölö kerti müvelese ; Pest, 1863. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. resz. 17 
