258 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
kemenyebb kö, melyben sok a csilläm, de fekete bazalt-kövek is fordulnak elö e 
szölökben.» (Kererı, i. h. 48. €s 60. 1.). — A harmadik terület B.-Edericstöl Keszt- 
helyig nyülik le, nevet is Keszthely värosaröl kapta, melynek egykor nagyreszben 
tulajdonät kepezte. — A negyedik területen, Keszthelytöl Vörsig a Kis-Balaton 
körül, nincs sz6lö. — Az ötödik terület a kethelyi borvideknek a Kis-Balaton &s 
a Nagy-Berek köze szorulö Eszaki resze, mely a vörösbor területe — B.-Keresztür- 
näl kezdödik a hatodik vagyis a somogyi homokszölök területe, mely mintegy 
Szärszöig huzödik s mär sillert terem. — Dombvidek jellege van a Szärszötöl 
Kilitig terjedö hetedik területnek, mely ugyancsak sillert terem — Vegül Bfö- 
Kajär, Fokszabadi €es Siöfok, mint a mezögazdasäg egyeb agaiban, a szölömüve- 
lesben is egeszen annak az alföldies Mezösegnek jelleget ölti magära, a melyhez 
földrajzilag is tartozik. Ezekböl a reszekböl All az a terület, melynek regi szölö- 
müveleset az aläbbiakban öhajtom megväzolni. 
Ennek a regi szölömüvelesnek a hire &pen nem volt jJ6 s hogy meg a bada- 
esonyi szölök sem lehettek valami j6 karban, kitünik PARRAGH azon soraiböl, mely- 
ben leirja a Badacsonyt akkor, mikor Bocyay kezdte szölöjet berendezni: «Vala 
pedig e szölö (a Bogyaye) Öösi szokäs szerint vinczellerek ältal müveltetett szölö, 
— epen oly fajzavarban, mint ma is (1856-ban) a többi, — epen oly felszinen 
fekvö, kapa vasa ältal szaggatott gyökerü, s csekely termöföld retegü szölö, mint 
a többi, — vizmosta arkok miatt a pinczezökre eletveszelyes, mint a szomszed &s 
több szölö, — silänyan tengödö töketelep, silänyan jutalmazö6, faradalmas müve- 
letü». (i. h.) A felsorolt hibäk, hogy t. i. az üri nep vinczellerekre bizta szölöje 
kezeleset, maga nem törödött vele, hogy fajborröl az embereknek fogalmuk sem 
volt, hogy kapaläsnäl a szölöt nem kimeltek, gyökereit megszakgattäk, hogy a 
termöföld reteg gyarapitäsara nem gondoltak, az ärkokat nem äpoltäk stb. mind 
oly hibäak, a melyeket ismetel mindenki, a ki a Balaton szöleszeteröl ir, s melyek 
semmi esetre sem egyeztethetök az okszerü szölömüveles elveivel. De hät itt is 
csak a hibäakat jegyzik fel, az erenyek a jö tulajdonsägok elismerese csak akkor 
következik, ha azok mär a legkemenyebb tüzpröbät is kiallottäk. 
* 
A balatoni szölögazda ismerte a szölöt, a növenyt is, mega fajtäit is. A növe- 
nyen megkülönböztette a gyökeret, mely häromfele; van a szölönek et- vagy anya- 
gyökere, mely olyan vastag, mint a töke szära, ennek ägai a figyökerek, mig a 
hajszälgyökereket fügyöker-nek nevezte el. A töke szerinte recskes, vacsarkos, bucz- 
kos vagyis ägas-bogas, csomös, melynek Ada, faja €s bele van, a tökenek az a 
vege, a hol a vesszöt meghagyjäk, sarork. A vesszö mig fatal »yrr vagy leveles, 
ha levägtäk szeprente, venyige, venicze, böre szeplös; ezen ül a fogodzo (bajusz).es 
a level, melynek van csutdja vagy kacsa (= nyele), honalja, csipkei €s erei s mely- 
nek szine zöld, sötetzöld, feher-barnäs vagy pirosas. A fürtöt hivjak fejnek, gerezd- 
nek is, ennek van csuldja vagy kacsa, a hol lemetszik, egy föszära vagy sasja, 
ezen az dgaboga vagy boklyadja. A szem-nek (bogyönak) van böre, meze (— viasz), 
bele vagyis husa, /eve Es mag'ja. 
A balatoni szölögazda jöl ismeri a szölöfajtäkat is; a mult szäzad derekän 
mintegy 60 szölöfajta volt elterjedve a Balaton melleken, abböl vagy 40 kizärölag 
hazai, 20 külföldi fa. Ma mär a magyar szölöfajok szäma egyre apad, a külföl- 
diek& pedig aränytalanul emelkedik. Voltak szölöfajok, melyek egyenesen balaton- 
