Z 7: » + . 
260 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Rakszölö — Vildgos (=Feher rakszölö, MornAr, 1. 86.) eredeti magyar szölöfaj, 
melyet bö termese miatt az orszäg minden videken müvelnek; a Balaton melleken 
oly hüsos bogyöja van, hogy ott a chasselas-kal vetelkedik, mint asztali szöld. — 
Eserjö (= Ezerjö feher, MorxAr, 1. 53.), teljesen magyar szölöfajta, eredete Hont 
es Nögrädmegyekben keresendd6. — Vadfekete (— Csökaszölö, Moınär, 1. 9.), 
Magyarorszäg Öösregi es mindenütt elöfordulö fekete szölöje. — FPiros bakor 
(— Bakator piros, MornAr, 1. 42.) hazäja az Ermellek, onnan került a dunäntüli 
borvidekre is. — Csuesos bakor (= \Veltelini piros, Mornär, I. 105.), ugyan Alsö- 
Ausztriäböl szärmazik, a Balaton mellett azonban regen megvan. — Zöld bakor — 
Zöldssölö \különösen a Badacsonyban müvelik. — A bajor (= göher)szölök közül 
a Balaton mellett a következök regiek: Fekete bajor (— Fekete göher, MornäR, 
I 16.), mely a hazänkban mindenütt elterjedt #ck bajor vältozata, hivjak a Balaton 
mellett Auztyabajor-nak is, mert korän Erik, fekete a szeme, a kutya könnyen &szre- 
vette s lefalta. — Zeher bajor (=Feher göher, MorxAr, I. 53.), mely hazänkban 
mindenütt el van terjedve; a Balaton mell&eken ket vältozata is van: 1. a cserbayor, 
melyet hivnak dgas-bajor-nak is, toväbbä Somogy es Veszpremben #örte-szölönek, 
Äbrahämban cserszölö-nek, Badacsonyban somogyi feher-nek, mely nagy bogyöjü, 
kemeny heju, kesön erö €s specialisan balatoni vältozat; 2. a kullo bajor, mely azonban 
orszägszerte is megvan. — Härslevelii bajor (— Härslevelü, MoLnAr, 1. 59.), mely 
hazänkban leginkäbb Tokaj-Hcgyaljän es Horvätorszägban van elterjedve. -— TZörök 
ssölö (— Fürjmony — Törökbajor, MornAr, 11. 128.), magyarfajta csemegeszölö, 
melyet ällitölag meg a törökök hoztak hozzänk. — Ezeken kivül meg feljegyeztem 
egy öreg bajor &s egy kekuti (reguti, rekuti) bajor nevü bajor szölöfajt is, de 
ezeket a modern elnevezesekkel azonositani nem tudtam; utöbbiröl azt mond- 
tak, hogy minden szölö közt legelöször az Erett meg s hogy annak a fajtäja a 
Balaton melleken mär teljesen kiveszett. — Mezes (— M£&zes feher, Mornär, 1. 75.), 
leginkäbb Buda es Väcz környeken van elterjedve, a Balaton mellett keves. — 
A dinkak közül egy regi a Balaton mellett s ez a ZTulipiros (— Vörös dinka, 
Mornär, I. 50.); ez egy&bkent Esztergom videken otthonos; a mäsik a Balaton 
mellett üjabb s különösen a homokon terem s ez a Bänätban (Versecz, Feher- 
templom) otthonos Kövd dinka (MoLnäAR, I. 72.). — Ugyancsak Ujabb, de magyar 
fajta a hasonlökepen bänäti eredetü sslankamenka (Moıxär, 1. 9.) Es ssirmiai 
söld (— szeremi zöld, Morxär, I. 98.), mindkettö fökepen a homokon. 
A Balatonmellek regi szölöfajtäi közt vannak balkäni eredetüek is, ilyenek a 
kadarkak, a kecskecsöcsüek es az Ökörszemück,. — A kek kadarka (= Mornär, 
1. 18.) közülök az egyetlen borszölö, a többi csemegeszölö; ezt a törökök Szkutariböl 
(Albänia) hoztäk be s nälunk több fajtäban Es vältozatban müvelik. — A kecske- 
csöcsüiek ezek: Karat ssölö (= Kecskecsöcsü kek, Morxär, II. 24.); Kecskecsöcsü 
piros (Mornär. 11. 78.); Kecskecsöcsü korai piros (Mornär, 11. 79); Gyertyaszölö 
(= Kecskecsöcsü feher, MoLnär, Il. 136.), — A ökörszemek ezek: Borjussar — 
Szilvaszsemü (= Ökörszem kek, Mornär, II. 46.) mely görögorszägi eredetü; ZÖR- 
ss0lö (Ökörszem feher, MorxAr, Il. 165.). — Mint lättuk, ezeken kivül a Török 
szölöt is török eredetünek tartjäk. — A mennyiben a kadarkäk ältaläban balkäni 
eredetüek, balkäni eredetüinek kell vennünk az ezek osztälyäba tartozö fekete 
petrezselem szölöt is, mely megkülönböztetendö a chasselas-hoz tartozö feher 
petrezselem. sz0lötöl (läsd Chasselas cioutat, MOLNäR, II. 114.), mely a Balaton mellett, 
ha van, egeszen üj, mig amaz regi s nem sokat Erö fajta. — Vegül feljegyeztem 
