264 IR A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
helyeket ätboritvän, hosszü idökig nem kellett a töken oly sülyos operatiökat vegre- 
hajtani, minök a csapos müvelesnel evenkint elöfordulnak.» ! 
A csapos fejmivelest a balatoni ember csak ott hasznälta, a hol azt a faj 
megkivanta. Ilyenkor a fej tavalyi venyigei közül 2—3-at visszametszett ket-härom- 
szemes csapra, a többit töben levägta, a csapokböl jött hajtäsokböl meghagyta 
azokat, a melyeken fürtök voltak, a többit lemetszette töben; az ugarhajtäsokböl 
annyit hagyott meg, a mennyi volt a termövesszö, mert a következö evben azok 
lettek a termövesszök. Ilyen csapos fejmüvelest kivännak a bäkor, bälint, bajor, 
burgundi, szigeti, sarfeher, muskotäly, oporto stb. fajok. Ha balatoni ember egyebkor 
is hasznält több csapos hosszü metszest, csak a kenyszerüseg vitte ra; ba nagyon 
felhalmozödott adössagat egy Eevben kellett kifizetnie, olyankor «ütötte csapra» a 
töket a több csapos hosszümetszessel — a mit Aanyavellasnak nevezett — s ilyenkor 
tudta, hogy bötermese lesz, de tudta azt is, hogy annak ärät keservesen fizeti meg, 
vele szölejet teszi tönkre, mert ilyen metszesek utän a töke pär Ev alatt kiter- 
mette magät. 
Minthogy a bagolyfejes müveles csak az alacsonyabb fürtälläs mellett megerö, 
vagyis alanttermö szölöfajoknak valö, melyeknel csak az agyszemek vagy epen 
csak a legalsö rügyek termekenyülnek meg, ellenben azoknäl a fajoknäl, melyek 
csak a mäsodik-harmadik szemtöl feljebb termekenyitik meg a rügyeket s igy az 
eres is magasabb fürtälläshoz van kötve, igen keves vagy epen semmi termest sem 
hoz, ez utöbbiaknäl a töket sarkokra neveltek. Ugyanis az egy&ves megeredt venyiget 
a mäsodik evben simära visszametszettek s az üj hajtäsok közül a töke erejehez 
kepest 3—4 egyenlö növesüt meghagytak egymästöl egyenlö täavolsagban. A követ- 
kezö nehäny Eevben a 3—4 venyiget egyszemes rövid csapra metszettek vissza Ss 
az Igy kepzödött csercsapok egymasra halmozödäsäböl a töke feje harom-negy 
fel& «sarok»-ra kezdett fejlödni s ha ezek a sarkok mär 4—6 cm. hosszüsägot Ertek 
el, rajtok a venyigeket tavaszon evenkint csapra metszettek. Ennel a tökemüvelesnel 
tehät a fej| nem gömbölyü, hanem 3 - 4 sarokra megy ki. Ez a 3—4 sarok tehät 
tulajdonkepen nem mäs, mint ugyanannyi kis czomb vagy szarv, melyek alacsonyan 
a föld felett a tökenyakban egyesülnek, szellös feszket kepeznek, miert is az ilyen 
tüket kZosarasnak mondjäak E müveles mellett termeszetesen a metszett csapok a 
sarkokat minden evben legaläbb nehäny mm.-val magasabbra emelik; hogy ezek 
tulmagasak ne legyenek, a lefüreszelendö sarok töveböl ugarhajtäst neveltek s ezt 
a következ6 evben csapra metszve a magasra nyült tökereszt lefüreszeltek. 
Ez asarkos müveles a Balatonnak különösen somogyi reszein jarta s ügy lätszik 
egesz Somogyban el volt terjedve, mert mär GAAL A. azt irja, hogy «Somogyban 
häromägu villa W formäjü szarvastökekkel karözatlan bokorszölömüvelest folytatnak » 
(16 SW IL) 
A modern szöleszek a sarkos tökemüvelest, melyet /omajı metszesnek is neveznek, 
a Balatonmellek különlegessegekent irjäk le, de mindig csak 3 sarokröl szölanak,? 
holott ügylätszik kizärölag a töke erejetöl függött, hogy 3 vagy 4 sarokra hagytäk-e 
azt, A szerintük tisztän häromägü sarkos müvelessel szemben aztän külön irjäk le 
bakmetszcs neven a negyägüt, a balatoni sarok elnevezest a kar, szarv €s bak elneve- 
zesekkel helyettesitven s mig a sarkos müvelest különbözö okoknäal fogva eliteltek, 
I Läczay LäÄszLö: A metszes kerdese; S.-A.-Ujhely, 1899. 18. 1. 
-=ZMOLNÄR, i. h., 3282]: 
