A Balaton-melleki lakossäag nepräajza. ART 265 
a bakmetszest ma mär, igaz, csak a legujabb idökben s különösen oltvanyszölök 
ami aregi balatonmelleki szölömüvelesböl csaknem teljesen hiänyzott, 
metszesenel, 
-— a Jegmelegebben ajanljak,' a mi ismet tudomänyos alapon valö utölagos igazolasa 
a Balatonmellek hosszü tapasztaläs ütjan kifejlett regi szölömüvelese helyessegenck. 
Volt azonban a sarkos müvelesnek egy függeleke, melyet joggal tamadtak 
meg atöke tülsäagos kihasznälasa vädjaval. Minden mäsodik harmadik evben ugyanis 
a töke legerösebb sarkan bövebb termes elerese czeljaböl szalvesszöt hagytak, 
melyet vizszintesre fektetve vagy karöhoz vagy a szomszed töke sarkahoz kötöttek 
s a kötes feletti hajtäsait leväagtäk. E kikötes azert kellett, hogy a szälvesszö merevebb 
maradjon, a szölöt jobban megerlelje, mert a vizszintes fekvesben a nedv lassabban 
kering s jobban megoszlik a szemek közt. Az ilyen szälvesszöt a következö evben 
teljesen levägtäk. Az ilyen vesszöt a Balaton mellett darabvesszönek, az eljaräst 
magät szalvesszözesnek vagy prpaszdrazdsnak mondjak. 
A sarkos müveles, mint emlitettük csapos metszessel van összekötve; a csapok 
az egyes fajtäk szerint 1—3 szemesek lehetnek igy pl. a bajor- Es szigetinel 2—3 
szemes, a särfeher- Es juhfarkunäl 1 szemes csapra metszettek. A nyar folyamän aztän 
a termöhajtäsok fattyühajtäsait kitörtek, az ugarhajtäsokat pedig — melyek a követ- 
kezö evben mär termöhajtäsok — megkurtitottäk. 
A metszes ideje alatt vegeztek a döntest Es bujtäst, meg az oltäsokat. 
Ha idösebb szölökben, hol a szaporitäsnak mäs mödjat alkalmazni ügy sem 
lehetett, egy területen több töke kipusztult, ezek pötlasara döntöttek, vagyis egy 
idösebb Es erösebb töket 3—4 szäl venyigevel egy nagyobb ärokba döntötter, s a 
venyigeket ott hüztäak fel az arokböl a felszinre, a hol az a hiäny pötläsara szükseges 
volt. Az öreg szölöknek döntes ütjan valö ezen üjitäsät a modern szöleszet eliteli, 
de a Balaton melleken a döntest mäs okböl is alkalmaztäk. A hosszas tapasztaläs 
rävezette a gazdät arra, hogy nemely szölö csak döntes utän ad eleg termest; 
tapasztalta pedig ezt Epen a szigeti fajon, mely mint tudjuk a Balatonmellek föfaja. 
A modern szöleszet aztän megmagyaräzta, hogy ez azert van, mert a szigeti gyer 
gyökerzetü faj, a tökehez aranylag keves gyökeret ereszt; Eepen ezert az adott 
esetben elismerte a döntes helyesseget, söt szüksegesseget s igy Ujböl igazolta a 
balatoni szölögazda eljarasät. De Epen azert, mert a döntest a gyergyökerzet okolja 
meg, a döntesnel nagy kimelettel kellett eljärni; ez pedig, ügy lätszik, nagyon is 
hiänyzott a Balatonmellek regi szölömüveleseben, mert GAAL A. keservesen panasz- 
kodik a döntesnek Somogyban divatos barbäar mödjaröl: «Akär äsöval, akär vermelö 
vagy irtökapaval gödröt äsnak a töke mellett, a tökenek e gödör fele terjedö 
gyökereit mind elvagdalväan, mikor mär a gödör egy arasznyi mely es oly hosszü, 
hogy a töke belefer: azt a szö teljes Ertelmeben belenyomjak s ha tuloldali gyökere 
akadälyozza, azt is elvägjak, neha meg derekban el is törik s ügy teszik a gödörbe, 
nehäny vesszejet a földböl, melylyel befödik, kiertetven. S ebböl kell uj tökenek 
lenni!» (i. h. 34 1.). 
Ha fiatalabb szölöben itt-ott elsatnyult atöke, s mär csak egy sarok hajtotta 
a szölöt, vagy egy-egy helyen kapäläs közben ket töke közt a harmadik kitörött, 
a szomszed töke egy vesszöjet /ebujtottdk a földbe äsott ärokba s veget egy vagy 
ket szemmel a pötlandö töke helyen a felszinre hüztak s karöhoz kötöttek. A mig 
ez a vesszö meggyökeredzett s megerösödött, az anyatöke taplälta s csak ezutän 
I SzıLÄrp Gy.: Szölömüveles Es borkezel&es könyve; Budapest, 1898. 63., 64. 1. 
