A Balaton-melleki lakossäg nepra,jza. 
2 
leszemeltek, zsäkban tiprattäk s aztan vittek a sajtöba.! A szölöörlök vagy szölö- 
malmok meglehetösen kesön, a hatvanas evek mäsodik feleben terjedtek el. 
A Balaton melleken a prösnek — mondjäk pöres-, satö-, satü- es sajtönak 
is — häromfele alakja volt: a kancza-, a r&g6ö- Es a kosos prös. 
Legegyszerübb &s legkisebb volt a Aanczaprös, melyet 58. abräank mutat be. 
Ennek volt egy alja (a), mely ket talpon (k) ällott, az alj tartotta a k&t äbroczot 
(b), ezeket kötötte össze fent a sorgerenda (c), azon ment keresztül a prös sorja (d), 
melyet a szoritöval (e) forgattak es nyomtak le a papnera (f); a ket äbrocznak meg 
a garatnak is volt 2—2 kapocsfäja (h &Es g), ezek tartottäk a garatdeszkäkat (i) s 
a garatban kipreselt must az aljon ät furt s borzafacsövel ellätott zsilipen (l) folyt ki. 
Sokkal nagyobb meretü, hatalmas szerkezetü s ügy lätszik eredeti volt a 
Rosos prös. melyet a somogymegyei Endred közsegböl mutatok be az 59. äbrän 
FARKAS JözsErF peldanya utän, mely 
ma teljesen hasznälaton kivül hever 
a nevezett pröshäzäaban. Ennek 
öriasi tölgyfatalpa (a) van; ebböl ges Ä 
emelkedik ki a ket äbroczfa, me- E i a 
N 
lyeknek felsö ket harmaduk azon- 
ban nem negyelü, mint az alsö 
KEN 
harmad, hanem csavaros s azert 
ez a prösnek nem is äbrocza, ha- 
nem sorgya (b). A ket sor tartja 
fent a hatalmas gerendöt (ec), mely- 
nek közepen levö vankosa nyomja 
rä a papot (f) a papnera (g). — 
A gerendö mozgäsät alulröl a ket 
kiskos (e), felülröl a ket nagykos 
(d) szabälyozza, melyek mind- 
egyike härom szarvü s a szarvak- 
näl fogva mozgathatö. A garat- 
deszkäkat (l) a ket mejjekfa (i) s 
az ezeket összekötö garatkapocs- 
58. Abra. Kanczaprös. 
fak (k) tartjak össze; a mejjekfäk 
pedig a sorfäk kapocsfäin (h) nyugosznak. A mustot itt is a talpon ätfürt csö 
vezeti le (m). 
A harmadik prösalak a 7dgös vagy gerendös prös, mely szerkezetileg a kosos 
pröshöz äll közelebb, de csak egy sorfäja van. Rajzät egy badacsony-tomaji pel- 
däny utän a 60. szämu äbrän mutatom be. A talpot öriäsi tölgyfalap kepezi (a); a 
talp egyik vegen forog a maga ägyäban (p) a sorfa (b), melyet egy rajta ätmenö 
hatalmas karöval (c) forgatnak. A prössor vagy sorfa tartja az öriäsi sülyu gerendö 
vagy gerende& egyik veget (d) az igänäl (e) fogva. A talp mäsik reszen abböl 2—2 
äbroczfa indul ki (f); a k&t szemköztes äbroczfät egymässal a czövek (g), a ket 
pär äbroczfät pedig egymässal a kapocsfa (h) köti össze. A negy äbrocz közt 
megy vegig a gerendö, mely azokon tül hatalmas tusköban vegzödik. A ket hätsö 
abrocz ät van vägva s a vägäsokba fekszenek a regök, — összesen 5 van, — 
\ Ezt felemliti Kereri is 1873-böl (i.. h. 95. 1.). 
