A Balaton-melleki lakossäg neprajza. a7 
regösprösnek egy forgö sorfaja, a kosos prösnek ket szilardan ällö sorfäja van; 
a kosos Es a regös prösnel a mozgö gerendö sülya nyom s ezert van papja €&s 
papneja, a kanczaprösnel a gerendö epen szilärdsagäval nyom, a papot a sorfa 
helyettesiti s igy csak papneja van (innen neve is); a kancza- es regösprösnek 
vannak äbroczfai, a kosos prösnel ezeket a sorfak helyettesitik. 
A regös prös, szerkezetet tekintve legjobban hasonlit azokhoz az ü. n. guzsos 
presekhez, melyek a hatvanas evekben Magyar- es Horvätorszagban meg Styriäban 
közkedveltsegnek örvendtek s melyek, hogy a Balatonhoz közelebb fekvö helyet 
is emlitsünk, Nagy-Kanizsan is kaphatök voltak. A szerkezetben különbseg nem 
volt, megvolt a sorfa, a negy äbrocz, a gerendö, sa regök (ott Zamfaknak nevez- 
tek), de az egesz garatreszt a medeneze, a füzcserenyek €s a guzsok helyettesi- 
tettek s e tekintetben hatärozuttan kezdetlegesebbek voltak, mint a regös prös.! 
Ilyen cserenyes pröst a Balaton mellett nem talaltam s aligha is volt, mert a 
balatoni lakosok arra meg csak nem is emlekeztek s az elnevezes is üjnak lät- 
szott elöttük. 
Ugy a kitiprott, mint a kisajtolt mustot vagy kimeregetik Aaponyaval, a mit 
a kobaktök egy fajäböl keszitenek, vagy lecsorgatjäk a Adczikaba, a mi kisebb 
felfenekü kädacska, s aztän a mustmer6 kdforkaval vagy a fertälyos sajtärral hor- 
döra öntik a Zötiken ät, a mi szinten sajtärfele, de feneke ät van fürva Es csövel 
ellätva, mely a hordö Iyukaba illik. 
A Balaton-mellek regi szölömüveleseben a fajbort nem ismertek, legaläbb a 
parasztsäg nem s meg az uradalmak &s egyes nagyobb termelök is csak a XIX. 
szazad derekän kezdtek szölöiket fajbortermelesre ätalakitani Es a szüretelest e 
szerint berendezni. Tudvalevö, hogy a Balaton-mellek borai keves kivetellel nagy- 
mertekben alä vannak vetve a megtöresnek s ügylätszik ez szorosan összefügg a 
bornak vegyes fajokböl valö szüresevel. E videk borai közül, mondja PLösz, «leg- 
könyebben törnek meg &s legnehezebben tisztulnak a vegyes fajokböl szürt borok, 
mig a fajborok, pl. a rizling es a keknyelü kevesbe vannak kiteve a megtöresnek, 
valamint a vörös borok sem igen törnek meg».” A megtöres ellen deritö szerekkel 
szoktak vedekezni a modern borkezelesben;, a Balaton melleken a regi pincze- 
kezeles ilyeneket nem ismert, ha a bor megtört is, egy idö mulva magätöl meg- 
tisztult vagy — elfogyott. 
A feherbor mustjat sohasem hagytäak törkölyen, a sillert ellenben törkölyen 
erjesztettek; a vörös borok mustja az erjedes befejezteig maradt törkölyen s ebben 
az eljarasban ma sincs sok vältozas a nep pinczekezeleseben. Hasonlökepen vagyunk 
az erjedessel. KELETI statisztikäja 1875-ben a balaton-melleki pinczekezelesnek 
kitünö hiret keltette, irvan a következöket: «A Balaton melleken nevezetesen Cso- 
pakon kitünö pincezekezeles honos. A bor erjesztö-kamaraban 20’ meleg alkalmazasa 
mellett forr, bevegzett erjedes utän azonnal lefejtik azt s csak igy kerül pinczebe. 
Badacsonyba nemelyek zärtan erjesztenek, de közönseges pinczei hömerseklet mellett». 
Hät ez akkor is csak egy-ket uradalom pinczejere ällt, de ältalänositani egyältalan 
nem lett volna szabad, hiszen Prösz meg 1885-ben is igy ir: «A hömersekletre 
az erjedes tartama alatt csak az uradalmak €s nagyobb birtokosok forditanak 
I Ilyen cserenyes prösnek &s. reszeinek rajzät es leiräsät megtaläljuk Tersänczky ]J.: A jobb 
szölömüveles, bork&szites stb. czimtü (Nagy-Kanizsa, 1869) könyveben (291. 1.). 
® Dr. Csanäpy G. Es dr. Prösz P.: A boräszat könyve, tekintettel hazänk. bortermelesere; 
Budapest, 1885. 563—566. |. 
