A Balaton-melleki lakossag neprajza. 271.3 
hordö, azon vittek haza, aki nagyon eläzott. Ez a pinczeszerezes igy folyt nap-nap 
utan, ma egyiknel, holnap a mäsiknäl, most nevnap, születesnap, mäskor disznööles, 
nagy halfogäs stb. czimen, s valöban csodälnunk kell azt a physikai szervezetet, 
a mely ezt az Eletet hönapokon ät kibirta. Ha birta is, nem sokäig birta! A zalai 
oldal szöleiben sok helyütt talalkozunk kökeresztekkel; a felirat elmondja, hogy 
az Urnak engesztelesere cmelte egy özvegy asszony; a nep hozzäteszi, «mert az 
urät pinczerezes közben ütötte meg a guta.» Ennek a dorbezolö eletnek a napja 
ma mär lealdozott a phylloxera eszükre teritette az embereket s ma mär szölö- 
müvelesüket gazdasägos alapra helyezik s többre becsülik, ha borukat jö penzen 
eladhatjäk, mintha maguk elpinczeszerezik. 
* 
A szölöhegy eletet a szemely &s vagyonbiztonsäg szempontjäböl ma a mezö- 
gazdasägröl Es mezörendörsegröl alkotott 1894: XII. törvennyezikk szabalyozza. Ez 
a törveny egysegesen intezkedik ügy a szölök, mint a szäntöföldek, retek, legelök 
stb. Örizeteröl Ss a rendtartäst a közseg kezeböl csak ott veszi ki, a hol a szölö- 
müveles erdekeinek elömozditäsära hegyközsegek alakulnak; hegyközsegek meg- 
alakitäsat azonban a törveny csak megengedi s epen nem teszi kötelezöve s az 
engedelylyel az orszägban ma kevesen Elnek. Ott, a hol hegyközseg alakul, ez ön- 
kormänyzati alapon äll, ügyeit elsö sorban a hegyközsegi közgyüles, mäsodsorban 
a hegyközsegi välasztmäny, harmadsorban a hegyközsegi hegybirö intezi, költsegeit 
az ezek fedezesere kivetett hegyközsegi jarulekböl fedezi, gondoskodik a rendtartasröl, 
a szemely- es vagyonbiztonsäg vedelmere felesketett hegyöröket alkalmaz, a kik a 
mezöörökkel együtt teljesen sz idezett törveny szerint tartoznak eljärni. 
A XVII. szäzadban a szölöhegy eletet megyehatösägilag hozott hegyarticulu- 
sokkal szabälyoztäk, melyek vegrehajtäsät közsegenkint külön hegybirösägra biztäk. 
Minden közsegben, a hol szölö volt, megalakult a paraszt hegybirösäg, ez megkapta 
s a «hegykönyv»-be beiratta az articulusokat s a hegy Eletere, rendtartäsära azok 
szerint ügyelt fel. Igaz, hogy ezek az articulusok csaknem £vtizedenkint mödosultak, 
szaporodtak, alkalmazkodvän az Üj orszägos törvenyekhez &sa helyi viszonyokhoz, 
de ältaläban egy-egy idöszak ällapotainak hü tükret adjak. Kutatäsaim közben sikerült 
megtalälnom &s megszereznem a Balatonmellek legkivälöbb bortermö hegyenek a 
Badacsonynak a XVIlI. szäzadböl valö hegykönyvet, mely most a M. Nemzeti 
Müzeum Neprajzi Osztälyänak tulajdonät kepezi s az aläbbi sorokban ebböl a 
forräsböl meritem azokat az adatokat, melyek együtt a XVIll. szäzad hegyeletebe 
vilägitanak be. 
Badacsony-Tomaj hegykönyve mär külsöleg is igen Ertekes Es szep darab; 
kötese a magyar renaissanace typikus börkötese, a melyben a nemzetközi motivu- 
mok magyaros jelleggel vannak alkalmazva. Megvan benne az egymäson ätszövödö 
szalagdisz, mint jellegzetes renaissance keret, melyet tudvalevöleg a debreczeni 
könyvkötök, Grolier-utänzatul különfele szinnel kifestettek; a negy sarokdiszt a 
közepsö mezöben virägcesoportozat egesziti ki, mely utöbbi szinten magyaros; fel- 
tünöen magyaros azonban benne a szalagkeretek köze elhelyezett virägeserep a 
belöle hullämos vonalban kiemelkedö rozmaringgal. Ezt az elsörangü &s gyönyörü 
munkät meg erdekesebbe& teszi az, hogy az ärät is tudjuk; az utolsö lapon levö 
feljegyzes szerint keszült 1756-ban s fizettek erte a compactornak 5 frtot. A kötes 
felsö lapjänak valamivel több mint egynegyed reszet mutatja be 61. abränk. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredme£nyei. II k.2. r. 18 
‚ 
